XXXVIII.	CVRILL	95

s ú p 1 n ý m t e x t e m, jEŽ nesmí déle trvati, než 5 minut. Velmi mnozí, ba skoro všichni pochybovali o možnosti tohoto provedení; sám jsem tento úkol považoval za velmi těžký. Než po malém pře-mýšlení byl tento návrh k »Te Déum« ovšem jen velmi povrchní — hotov mezi 9—103/4 hodinou dnešního dne. Chtěli jsem učiniti pouze disposici bez ohledu na volbu a effekt, ale provedení ne-bude déle trvati než 5 minut.« K tomu připisuje Fůhrer: »Also aufgepasst! Vielleicht kommt wieder einmal ein áhnlicher Auftrag und dann Pegassus, hí, hi, hi! »Te Deum« jest koncipováno pro smíšený sbor; varhany a patrně smyčcový orchestr, jak svědčí náčrtník, jehož majitelem jest vysokorodý pan hrabě, c. a k. komoří, Bohuslav z Kolowrat, autor výborného článku o Fůhrerovi v našem časopise.
Při slavnostni SChlizi ku přípravě na 27. eucharistický kongres 24. května 1912 v Rudolfinu, dával v]. rad a ř e d i t e l K á an s orchestrem pražské konservatoře Jupiterovu symfonii od Mozarta a řídil Mendelssohnovo oratorium »Lauda Sion« pro sbor, orchestr a sopránové solo. Vše provedeno bylo do detailů propracované, s nejpřesnější akuratessou a obdivuhodnou přesností, kterou známy jsou produkce konservatořní pod taktovkou Káanovou. Prof. a inspektor Klička zahrál slavnostní praeludium. Slavnosti byla přítomna arcikněžna pí. Marie Anunziata.
* DOuŠUV sesílený Sbor přednesl velmi zdařile několik moderních (Stecker) i klassických motett k oslavě nejsv. Svátosti při schůzi, již pořádala česká sekce eucharistického kongresu v květnu na Zofíně a které též byla přítomna pí. arcikněžna M. Annunziata.
Večer Beethovenúv dne 8. května 1912 vhudební konservatoři v Praze. 1. Trio Es dur pro klavír, housle a violoncello, op. 1. čís. I. Allegro. — Adagio cantabile. — Scherzo (Allegro assai). - Finale tPresto). 2. Sonáta A dur pro violoncello a klavír, op 69. Allegro ma non tanto. — Scherzo (Allegro con moto). — Adagio cantabile. — Allegro vivace. 3. Trio B dur pro klavír, housle a violoncello. op. 97. Allegro moderato. — Scherzo (Allegro . — Andante cantabile ma piu con moto — Allegro moderato. Účinkující chovanci Aurelia z Káanů lklavír), František Schmitt (housle), Carola Hankeová (violoncello) jsou ze třídy: ředitelovy a professorů Jana Buriana a Štěpána Suchého.
Večer Lisztíiv 8. června 1912, v hudební konservatoři v Praze. 1. Bénédiction de Dieu dans la solitude pro klavír. 2. Elegie čís. 1. a 2. pro housle a klavír. 3. Písně: a) Du bist wie eine Blume, b) Es muss was Wunderbares sein. 4. a) Eclogue, b) Au bord d' une source, pro klavír. 5. Leonora. Bůrgerova ballada pro deklamaci s melodramatickým doprovodem klavíru. 6. a) Sonetto di Petrarca, b) Etuda f moll, pro klavír. 7. Concerto pathétique pro dva klavíry.
* Chrámový koncert v Čáslavi. Velmi zdařilé pro-vedení Dvořákova oratoria »S t a b a t M a t e r« pohnulo spolek pro opravu děkanského chrámu čáslavského, že dne 16. června byl opakován koncert ten ve prospěch účelu spolkového. Sola opětně zpívala paní A. Sazymová, paní Bergrová, p. Hraba a ředitel Winter z Kolína. U varhan byl ředitel Ledvina z Kutné Hory. Celý koncert řídil velmi úspěšně p. ředitel Malý z Cáslavě, sbormistr »Hlaholu«, který ochotně převzal nesnadný úkol části sborové.
" Hudební Budeč, spolek pro reformu školního zpěvu a pro zušlechtění vkusu hudebního, měl dne 12. t. m. valnou hromadu ve škole u sv. Vojtěcha. Zvolen byl nový výbor, povoláni učitelové na bu

doucí rok pro jednotlivá oddělení a stanoveno pořádati dne 19. t. m. produkci v hotelu »Central«, kterou bude říditi prof. M. Doležil. Spolek totiž vydržuje pěveckou a intonační školu, jejich ředitelkou byla dosud paní Branbergrová. Nyní jí zvolena sl. Dubská. Na škole opět vyučovati bude paní Branbergrová, sl. Dubská, sl. Navrátilová, p. Cmíral, p. Doležil a p. Pek. Předsedou je řed. Auer.
Koncertní akademii c. k. reálky v Kostelci nad Orlicí 2. června 1912. Dirigent prof. J. Zástěra. 1. A. Lortzing : Ouvertura k opeře »Car a tesař«. Orchestr 2. K. Bendl: Tambor. Mužský sbor na slova V. Hálka s průvodem piana. 3. Vít. Novák: Marno. Píseň na slova A. Sovy. 4. Fr. z Blonů : Sen. Náladový obrázek pro smyčcový orchestr. 5. J. B. Foerster: Modlitba na moři. Smíšený sbor na slova V. Hornofa. E. M. Rute: Matičce. Smíšený sbor na slova J. Nerudy. 6. Aug. Reinhold: T arghetto z klarinetového kvintetta Mozartova. R. Drigo : Serenáda. 7. A. Arenský: Ó jak je miluji, chvíle ty míru! Píseň na slova N. Ogareva. Přeložila M. Destinová. 8. Fr. Picka : Nedal bych já hory své ! Mužský sbor na slova R. Pokorného. 9. J. fiaydn : Symphonie pro velký orchestr. Účinkují pí. M. Seykorová, hud. odbor »Orlice«, prof. Vacek a studenti reálky.
Pan ředitel Heřman na Král. Vyšehradě obdržel od nejd. kapituly přídavek 800 K na chrámové zpěváky.
** Valná hromada Jednoty hudebních stavů koná se letos v Písku; 22. července večer přípravná schůze výboru a 23. dopoledne valná hromada. Dne 24. jest tamtéž c y r i 11 s k ý s j e z d, jehož pro-gram bude velmi bohatý a cenný. Jest to p r v n í sjezd toho druhu v diecesibudějovické a jest k němu pozván nejd. p. biskup Monsg. Hůlka. Ředitel a skladatel Vymetal provede mimo jiné slavnostní mešní skladbu tamějšího rodáka a varhaníka H r u š k V. Řada výborných znalců bude míti p'ednášky, jako kanovník Můller, rektor b. semináře Boček z Budějovic ; sjezd říditi bude místopředseda O. J. C., Monsg. kanovník Wůnsch. Kdo reflektují na slevu jízdného na dráze, přihlastež se nejdéle do 12. července u jednatele (B. Kašpar, Smíchov 271). Sleva na dráze bude 20—30°',) jízdného, dle počtu účastníků. Noclehy jsou společné za režijní příspěvek 40 hal. ve škole, neb K 1'60 v hotelu, nebo jednotlivé K 1'20—3 K. Oběd společný K 1'20—1'50. Přihlášky k oběma sjezdům na noclehy a obědy přijímá jedině ředitel Alois L. Vymetal v Písku.
** Při hudebním týdnu ve Vídni proveden bude ve dvorní opeře Smetanův »Dalibor« po prvé a při symfonickém koncertu Dvořákova ouvertura »Kde domov můj«. Akademický svaz pak pořádá dva komorní večery, při nichž hraje v prvém V. Štěpán Sukovy cykly »O matince« a »Zivotem a snem« a Vít. Nováka »Pan«.
** V Záhřebuzemřel Vatroslav Kolander, varhaník dómu a professor na zemské hudební škole tamní. Zemřelý studoval v 1. 1872—4 na pražské varhanické škole a rok poté na vídeňské konservatoři. Byl znám jako výborný učitel klavíru a skladatel církevní.
** Polský církevní hudební list »Špiew Koscielny« má v posledním čísle mimo jiné zajímavý článek Příčiny úpadku chorálu v XV[. věku na západě. Příznivou kritiku dalších pěti opusů Vojtěcha Ríhovského.
* * Plzeňské městské divadlo zadala nová Společnost p. K. Veverkovi (Kettnerovi), býv. bassistovi Národního divadla v Praze a režiséru různých oper v Německu.