XXXVIII.	CYRILL	79

dost Matky, krásou skvoucí, nad božským dítkem. Zajisté ne bez úmyslu vedle Lisztovy sekvence dána na program J. B. F o e r s t r a »Stabat mater d o 1 o r o s a« pro smíšený sbor s prův. varhan. Tam radost, zde bol, tam úmyslné nápodobení klassicismu XVI. věku, zde zcela moderní založení polyfonie, jejíž motivy; víc a více se spřádají, aby vy-vrcholily prosbou »o palmu vítězství a rajskou slávu« ve velebnou, stále na účincích silnější a mocnější modlitbu lidstva k Matce nebes. Dirigent prof. dr. T h e u e r e r dovedl právě tuto nikde neselhávající gradaci výborně do detailů připraveným sborem umělecky rozvinouti a ukázati, jak hluboce založeno jest mysticismem ovanuté dílo Foersterovo. Zde ukázal se dr. Theuerer nejen jako routinovaný sbor-mistr, jenž uplatní každý detail a dovede celkovému rázu podřídit věci vedlejší, nýbrž i jako veliký znatel musy Foersterovy, — B i b 1 i c k é p í s n ě Dvořákovy více se modlil než zpíval zasloužilý pěvec p. řed. D. Čurda, jehož zbožný přednes jemně pod-maloval klavírním průvodem dr. Theurer.	D. O.
* Farní Cyrillská Jednota v Žižkově pořádala přátelský večírek s koncertním a humoristickým programem 29. dubna.
* P. Dr. Antonín Dechevrens, S. J., narodil se r. 1840 v Chěnes ve Švýcarsku, studoval filosofii a theologii ve Frýburku, od r. 1861 byl členem řádu jesuitského a zemřel 17. ledna 1912. V nejnovější době byl nejvážnějším zastáncem theorie, že chorální melodie nebyly původně rhytmické, nýbrž m e n s u r á l n í; s ním téhož náhledu byl George Houdard a biskup Foucalt. Svůj náhled o mensuralismu chor. melodií opírá Dechevrens ve svém znamenitém díle »Etudes de Science musicale« (3 díly, Paříž 1898) o výroky středověkých theoretikú, o notaci nejstaršich rukopisův a o tradici východní církve. Proti Dechevrenovi opačného náhledu jest škola solesmenská včele s D. Po-t h i e r e m (Les mélodies gregoriennes), který hájí oratorický, volný rhytmus chorálních melodií. Na straně Pothierově, který jest předsedou sekce pro vydávání nynějších knih chorálních e d i c e vatikánské, jest mezi jinými dr. Petr Wagner, Coelesfin Vivell a j . R i e m a n n sympatisuje s Dechevrensem, jehož činnost byla obrovská. Krátce před svou smrtí Dechevrens ještě pracoval na díle »Edition annotée et commentée de la Sonate pathétique, op. 13. de Beethoven«. Mensuralismu hájil též ve svém díle »Le Rhytme gregorien Réponse i Mr. Pierre Aubry 1904.«
* Antifonarfum a Vesperale edice vatikánské jest z větší části již připraveuo k tisku a má býti hotovo na podzim. Rozdělení jest zcela nové; též melodie jsou z většího dílu jiné než byly dosud.
* Významné jubileum. Dne 6. dubna bylo tomu 1000 let, co zemřel v klášteře svatohavelském na jihu jezera Bodamského mnich N o t k e r B a 1 b ulus (840-912), autor světoznámé sekvence »Media vita in morte sumus«, jejíž motivy jsou i v naší písni »Sv. Václave«.
* Koncert ze skladeb prof. Maxe Springra, bývalého varhaníka v Emausích, konal se ve Štyrském Hradci 2. dubna ; účinkoval na varhany při něm sám skladatel a došel jak svými skladbami na var-hany, tak i svou symfonií z fis moll bouřlivé a za-sloužené pochvaly.
** Prof. Vítézslflv Novák povolán jest na vídeňskou státní akademii pro příští školní rok.
** Městská rada na Žižkově zvýšila příjmy ředitele kůru o 440 K ročně, městská rada na Smí-' chově zvýšila základní služné ředitele kůru o 200 K (po druhé) a městská rada ve Dvoře Král. n. Lab. poskytla řediteli kůru 50/,, drahotní přídavek.

** Lidové Mariánské nešpory byly zavedeny v Chotěboři, Ledči a Kvasicích na Mor.
** R. L. Vymetal, ředitel kůru v Písku, obdržel pochvalný dekret nejd. p. biskupa za pěstění círk. hudby
** V Kolíně zemřel populární kapelník Fr. Kmoch.
** Jednota hud. StaVll konala 29. dubna v Praze výborovou schůzi a mimo jiné usnesla se požádati Obecnou Jednotu Cyrillskou o společné zakročení u všech nejd. konsistoří v příčině obsazování a systemisování míst řiditelů kúrú a úpravě jich platů. Valná hromada J. H. S. bude se konati 23. července t. r. v Písku.
** Obecná Jednota Cyrillská konala 3. t. m. výborovou schůzi, při níž konstatován utěšený rozvoj našeho listu, vyřízena řada běžných záležitostí a jednáno o letošním cyrillském sjezdu v Písku, jenž konati se bude 24. července t. r. u příležitosti tamější krajinské výstavy.
* * Na filosofické fakultě c. k. české university konají se v letním semestru tvto hudební přednášky: Prof. dr. Zd. Nejedlý: Nejnovější opera německá a česká (3 hod.) Vědecká theorie hudby. IV. Instrumentace (2 hod.). Doc. dr. O. Zich : Moderní směry v esthetice. 11I. Esthetika fysiologická (2 hod.). Lektor prof. K. Stecker: O formách hudebních (1 hod.). O kontrapunktu jednoduchém a dvojitém (1 hod.).
** Polsxý ČflSOp1S »Spiew Koscielny« přináší obšírný článek o reformě brevíře. Chválí přílohu min. čísla našeho listu Mariánské lidové nešpory, které doporoučí a vydá polsky.
** Chorvatská „Sl. Ceeilija” pojednává o všech slovanských církevních hudebních listech, »Cyrilla« staví včelo a všecky doporoučí k odebírání a čtení.
** Špiew Hosefelny v každém čísle proloženým tiskem důtklivě napominá, aby při zpívané mši sv. všude jen latinsky se zpívalo. Na mnohých místech i u nás nařízení o tom se nedbá.
* Studentská akademie čes. reálky v Nymburce. (5. S. 1912.) Na programu Foerstrova »Modlitba na moři«, Novákovy dvě ballady, Dvořákovy mužské sbory s pr. (Dravá voda, Děvče v háji), Bendlovy dvojzpěvy (chlapecký sbor) ; orchestr studentský, sesílený členy tamějšího orch. sdružení, zahrál Beethovenova »Promethea«, Chopinovu polonaisu z A a Gadeovy »Noveletty«. Pěstění zpěvu na středních školách nevykazovalo dosud utěšených výsledků; teprve v době nejposlednější jeví se snaha, vyučování zpěvu a hudbě na gymnasiích a reálkách povznésti a hlavně zvýšiti systematické vedení methodou Battkeovou. Koncert reálky v Nymburce podal důkaz, že i na venkovských ústavech lze při ideální snaze učitelově a jeho neúnavné píli vésti žactvo k metě velmi vysoké. Prof. V o s y k a dovedl svému pěveckému sboru vdechnouti smysl pro rhytmus a správnou výslovnost. Sbor jeho zpívá intonačně bezvadně a přednáší s náležitým pochopením skladby a výrazně. Zpěv z paměti umožnil p. professorovi, že mohl suggestivní silou svého dirigentského talentu působiti na sbor a strhnouti ho k mimořádným výkonům. Orchestr hrál čistě a bez-vadně; i ti maličtí v sekundě vedli si dobře. Podobných studentských orchestrů jest u nás málo. Celistvé provedení dokázalo, že i při méně utěšených poměrech , k nimž nutno přičísti nynější jednoduchou frekvenci na středních školách, která zabíjí všechny nepovinné předměty, Ize dosíci velmi mnoho, když chce a umí professor a podporuje jeho snahy ředitel, který k radosti všech docela zasedl mezi své žáky, aby při produkci s nimi hrál cello. Že na takovém ústavě se pěstuje intensivně i církevní hudbu, netřeba připomínati. D. O.
* Rím. Církevně-hudební kongres (15.—18. dubna) italského »Cecilienvereinu,« jehož předsedou jest