78	CYRILE	XXXVIII.
J M MEV (l Ll
HLalloU
v VILUL
Doplňkem ke zdařilé slavnosti jubilejní plzeňského »Hlaholu« přinášíme podobiznu nynějšího neúnavného starosty Hlaholu, pana
JOSEFA VAVŘÍNKA, a sbormistra, ředitele NORBERTA KUBÁTA;
seznam jeho skladeb cír‑
kevních i světských jest
vytištěn zvláště.

NOPBERT KUBÁT
Q	_
M1IIfstCrSký výnOS o odebírání »C y r i 11 a« pro farní 1<ostely v Cechách stojící pod patronátem náboženské matice, resp. pod zeměpanským patronátem. C. K. místodržitelsví pro král. Ceské oznamuje přípisem z 21. března 1912 čís. 17/A—1843/1 nejdůstojnější k. a. konsistoři v Praze následující dekret ministerstva:
J. k. ministerstvo záležitostí duchovních a vyučování, výnosem ze dne 6. března 1912 č. 872 svolilo k tomu, aby při farnich kostelích v Čechách, stojících pod patronátem náboženské matice, resp. pod zeměpanským patro-n á t e m počínaje dnem 1. ledna 1912 částka 5 R ročně jako předplatné na časopis pro kostelní hudbu ,Cyrill" do kostelních účtú mezi vydání se pojala, a aby tím vyšší schodek z náboženského fondu, resp. z etátu kultu se hradil.
0 tom pokládáme si za čest nejdústojnější k, a. konsistoři u vrácení přílohy svrchu citovaného přípisu dáti vědomost za účelem dalšího vyrozumění. C. k. místodržitelství pro král. České".
Ord. list arcidiecese pražské 1912 č. 5 uveřejňuje na str. 53. a 54. tento výnos a připojuje: »Uvádějíce tento výnos důst. pn. duchovním správcům kostelů svrchu uvedených na vědomí, připomínáme zdejší nařízení o odebírání »Cyrilla« z 8. ledna 1909 č. 16.586 a i 1909 (Ord. list 1909 str. 10). Z k. a. konsistoře v Praze, ]. května 1912.
* Ředitel pražské konservatoře, vládní rada Jindřich Ráan z Albestu, rytíř řádu Františka Josefa, majitel řádu pro »Ecclesia et Pontifice«, stř. med. kr. hl. města Prahy, dop. člen Č. akademie věd a předseda zkuš. komise pro zpěv na stř. školách slaví 29. května šedesáté narozeniny. Poněvadž si výslovně vyžádal ve své skromnosti, aby upuštěno bylo od jakýchkoliv projevů, přinášíme jen na titulním listě jeho podobiznu a ohledně jeho činnosti odkazujeme na Bezecného »Repetitorium«.
Varhanní večer v konservatoři pražské dne 7. května 1912. 1. J. S Bach : Canzona č• 10., sešit W. Alois Panocha. 2. J. 1Zheinberger: Fuga ze sonáty, opus 132, číslo 18. Wilhelm Tschokert.

JOSEF; VAVŘÍNEK
3 E. Bossi: Marcia festiva, op. 118. Kirchháusel Ludwig. 4. J. S. Bach: sonáta číslo ]. a) Allegro moderato, b) Allegro. — Blassl Anton S. J. Rheinberger: Zwiegesang č. 8, seš. 11. Miclrálek Frant.
6.	J. Haas : Fantasie č. 1, op. 20. Blecha Oldřich.
J. S. Bach: Praeludium č. 6, seš. I1. Chládel< Alois. 8. Max Reger: a) Intermezzo, op. 80. b) Fantasie, op. 33. Šrámek Jan. 9. J. S. Bach : Praeludium a fuga č. 8, seš. II. Rychnovská Božena.
10.	Jos. Klička: Fantasie na chorál sv. Václava. Fuková Anna. 11. Max Reger : Fantasie. Antonín Roesel.
Stanovy Obecné Jednaty Cyrillské jsou potvrzeny ministerstvem (viz přílohu) a nutno jen, aby každé zřízení místní skupiny (pobočního spolku) dle § 11. zákona se oznámilo příslušnému c. 1<. politickému úřadu zemskému.
Sdružení učitelú pěvcú ve Slezsku (dirigent prof. R. Wůnsch) zal<ončilo zdařilé tournée Slezskem velikým koncertem 12. 1<věfna večer v Polské ostravě (u Herlingrů). Na programu vedle Křížkovského byli zastoupeni skladatelé Dvořák, Smetana, Nebuška, Janáček, Palla, Bendl a j. Zdatné toto umělecké těleso sborové projektuje zájezd do Luhačovic, po prázdninách pak na Moravu a do Cech. Slezské sdružení učitelské docílilo se svým dirigentem p. prof. Wiinschem všude zdařilých úspěchů.
Filharmonický spolek »Beseda Brněnská« dával 27. dubna za řízení řed. R. Reissiga Dvořál<ovu »Svatební košili«. Sola zpíval Emil Burian, pí. Am. Bobková a K. Kiigler.
* Příbram. Řádný koncert Lumíra a Dobromily
11.	května. Na oslavu stoletých narozenin Lisztových byla provedena z oratoria »Christus« šestihlasá sekvence »Stabat mater speciosa«, jejíž text jest jásavou parafrasí bolest líčícího hymnu Jakoponova (Stabat mater dolorosa), a B 1 a h o-s 1 a v e n s t y í, v nicliž úvodní recitativy zpíval přiléhavě p. dr. Hartmann, předseda »Lumíra". Dirigent obou skladeb Lisztových p. uč. B. Soukup přivedl vhodně k platnosti jejich palestrinovský, chromatem zbarvený sloh, jenž v sekvenci líčí ra‑