XXXVIII.	CYRILE	75

Antiphony :
»Grates nunc omnes redamus« — »Regina coeli« — »Ave regina coelorum«.
Čtyři smuteční sbory pro mužs. sb. (Kotrba.) Litanie k sv. Josefu, lidové vydání pro jeden hlas. (E d. » C y r i 11«.)
Tři smuteční sbory pro mužs. sb. (M. U.) Čtyři svatební sbory pro mužs. sb (Kotrba.) „Zdrávas Rrálovno” sm. sb.
„Zdrávas Maria” sopr., alt a varh.
„Bud' věčně s námi,” mužs. sb. (Čes. Hudba.) Dva sešity praeludií pra varhany. (Fr. U.)

SVĚTSKĚ SKLADBY:

Písni česká, mužs. sb. (Kotrba), 5 mužs. sborů ve 2 sešitech. (Fr. U.), 10 mužs. sborů, Slovanská lípa pro mužský sbor (M. U.), Tři mužské sbory (Houser v Plzni), Na Plzeň, slavnostní mužský sbor (Rkp.), Ukolébavka a Vzpomínka pro housle s klavírem.,(Kotrba), Ukolébavka pro housle s kl. (C, H.), Slavnostní po-chod pro klavír. (Hrubý v Plzni) a j.

oo

Y
REPETITORIUI`1 DEJ1N HUDBY.
EMIL BEZECNÝ. (POKRAČOVÁNí.)

74. Vynikající instrumentální skladatelé nové doby.

A)	V Čechách viz ot. 71!
Ve Francii viz ot. 61 a 76!
Na Rusi viz ot. 63 a 73!
V Německu.
Richard Strauss, narozen r. 1864 v Mnichově, byl žákem dvorního kapelníka V. Meyera. Působí jako generální ředitel hudby v Berlíně. V jeho tvorbě lze rozlišit dvě období. V prvém kráčí ve šlepějích mistrů klassických, — náleží sem smyčcový kvartett z A, ouvertura z c, suita pro dechové nástroje, klavírní, houslová a cellová sonáta, klavírní kvartett z Es, symfonie z f ; v druhém období obrací se k hudbě programní. Napsal symfonické básně sZ Italie«, »Don Juan«, Smrt a obrození«, »Makbeth«, »Enšpiglovy veselé šprýmy, »Tak pravil Zarathustra«, »Don Quichote«, »Život bohatýra«. Dále vytvořil velikou řadu krásných písní. O jeho operách viz ot. 66!
G u s t a v M a h 1 e r, nar. 1860 v Kališti, byl 1898—1907 ředitelem dvorní opery ve Vídni, zemřel tamtéž 1911. Patří k nejlepším dirigentům a nejčelnějším skladatelům nové doby. Napsal devět symfonií, »Píseň o zemi«, »Das klagende Lied«, »Kindertotenlieder«, »Lieder eines fahrenden Gesellen«. Jako Straussa lze nazvati tvůrcem »symfonické opery«, můžeme Mahlera označit jako tvůrce »dramatické symfonie«.
M a x R e g e r, narozen 1873 v Brandu v Bavořích, žák Huga Riemanna, působí jako professor konservatoře v Lipsku. V prvních dílech stojí pod vlivem Bachovým, Schumannovým a Brahmsovým; záhy však se dopracoval vlastního, svérázného

slohu, jenž se vyznačuje mistrným ovládá-ním kontrapunktických útvarů a smělými, ne-slýchanými harmoniemi. Nejlepší jeho díla orchestrální jsou Sinfonietta, Serenáda, Variace na veselé thema od Hillera, symfonický prolog, houslový a klavírní koncert, ouvertura veseloherní. Z četných děl komorních vyniká houslová sonáta C a fis, smyčcové kvartetto Es. Dále napsal sbory mužské, smíšené, a velikou řadu písní, z nichž nejpřístupnější jsou »Schlichte Weisen«, Největší cenu mají však jeho díla varhanní a klavírní. K prvým náleží sonáty fis a d, monology, fantasie a fuga na jméno Bach, symfonická fantasie a fuga, chorální předehry a figurace, k druhým variace a fuga na thema od Bacha, preludie a fugy, introdukce, passacaglia a fuga, variace a fuga na thema od Beethovena pro dva klavíry a četné skladby charakteristické. Transskriboval též řadu Bachových děl klavírních pro varhany a na-opak varhanní díla pro klavír.
Též o p e r n í skladatelé němečtí (viz ot. 66) tvořili instrumentální díla. Jsou to:
E u g. U A 1 b e r t, nar. 1864, jenž napsal mimo opery »Kain«, »Nížina«, »Tragalbados«, »Flauto solo«, »Izeyl« a j., dva klavírní koncerty (h, E) a řadu komorních a klavírních skladeb. (Viz ot 66!)
MaxSchillings, nar. 1868. Od něho jest hudba k »Orestei« od Aischyla, fantasie »Pozdrav moře«, »Jitro na moři«, melodram »Píseň čarodějnic«, »Kassandra«, smyčcový kvartett, písně.
J i n d ř i c h P f i t z n e r, nar. 1869, složil četné písně, klavírní kvintett f, sonáty pro klavír a cello, scherzo pro orchestr atd.
Fel. W eingartner, nar. 1863, byl nástupcem Mahlerovým jako ředitel dvorní