XXXVIII.	CYRILL	63

nil<nouti v prachu archivu_ a nebály se moderních prostředl<ú, kterými tak púsobivě luští Hluboký obsah mešního textu. Připombiám »Motu proprioa I'ia X. z 23. listopadu 1903, v němž veliký reformátor círke iní hudby dovoluje využitkovati všech prostředku umění hudebního, dovedou-li vybudovati zbožnou a posváhlou náladu. Mše Steckerova pinou měrou toho dosahuje	D O.
Uprázdněná místa. 1. Ředitele kuru ve farním chrámu Páně v Praze 111. u Panny Marie Vítězné, služné 1216 K, příspěvek na hudbu 984 K a štola. Zádosti na c. k. místodržitelství v Praze. — 2. Reditele kursu při klášterním chrámu Páně maltézském u Panny Marie pod Retězem (sub Cafena). Zádosti ndp. fra Jos. Hamršmídovi, převoru maltézského ryt. řádu v Praze III, 287. 3. Reditele kuru v Novém Městě na Moravě. S místem tímto spojeny jsou nuzné požitky, kteréž celkem přibližně K 1200 obnášejí, příspěvek štolový v to nepočítaje. — 4. Místo varhaníka jako ředitele 1<ůru obsadí se v Rovni u Pardubic na rok zatímně s požitky K 600 ročního služného vedle štolových příjmu z farní obce o 4000 obyvatelích. Zádosti, doložené zv!áště vysvědčením z varhanické školy, přijímá do 15. květ. t. r. obecní úřad v Horní Rovni ii Pardubic.
* R. Battke, hudební paedagog z Berlína, tona] v Praze pro přihlášených 50 českých a 15 německých učitele kursy, na nichž osvětlil se všech stanovisek svou výbornou methodu zpěvu a pral<ticky ji prováděl v intonační škole vinohradské, jejímž ředitelem jest prof. Jiránek z mužského paedagogia. Pro výstupy v německém oddělení dal pěvecký dorost prof. Bezerný z dívčího paedagogia na Malé straně. Výsledky Battkovy methody byly překvapující; již na nejnižším stupni děti mu dovedly zpívati trojhlasně a neomylně skoro intonovaly nejtěžší intervally. Doufáme, že účastníci kursu uplatní nyní ve svých pusobištích sami nesmírné výhody této methody a zvýší úroveň zpěvu >z listu<. Aby se inohla Battkeova methoda ještě více rozšířiti, vyjde jeho,Musikalische Grammatik« v českém pře-kladu prof. Jiránka. V ní Ize se seznámiti s principy této methody.
GOlgeta, SycHrova velikonoční kantáta, byla s úspěchem provedena Hlaholem plzeňským za dirigence K ub á t o v y v Plzni o Veliký pátek. Tři části z ní zazpíval se sborem farní jednoty Cyrilské pan ředitel C h ni e 1 í č e k_ při hudebním večeru, pořádaném 28. března na Zinkově.
`'~ V časopise Berliner Tagblatt 13. března t. r. píše dr. Leopold Schmidt o české hudbě u příležitosti provedení Vítězslava Nováka »Bouře« a vybízí, aby vlast jeho upustila od národní nevraživosti s ohledu politických a české hudbě brány otevřela. Píše mimo jiné: "- -- a právě česká hudba musí nás zajímati z důvodu historických. Byli to čeští muzikanti, kteří před Haydnem a Mozartem založili moderní hudbu instrumentální. Nepřaháni se, jestliže za původ toho, co v odporu k italskému vlivu vtisklo německému umění hudební-mu pečef, uvádí se hudební umění Čechu. Pro českou hudbu, produkci i reprodukci má přední německý kritik jen chválu a obdiv. Zjev to za dnešních poměru pamětihodný a slova jeho tím závažnější, že psal je Němec.
úmrtí. Josef K a č a b a, dlouholetý ředitel kuru při farním chrámu Páně Panny Marie Vítězné a v klášterním chrámu maltézském Panny Marie pod Řetězem v Praze 111, majitel řádu Františka Josefa, zemřel 19. března ve věku 69 let. Byl jedním z těch starých, svědomitých ředitele, kteří svým bodrým charakterem a poctivou prací si dovedli všude získati sympathií. Má v rukopise mnoho mší a motett. — R. i. n.

Z adminlStraCe. Zalmy, hymnus a Magnificat k Mariánským lidovým nešporám jsou vytištěny i s notami (v v d á n í p r o t i d). Expeduje se v ad - ministraci »Cyrilla < nejméně 10 exemplářu, jež stojí franko 1 K ; 100 exemplářu za 7 K. Aby předešlo se zbytečnému objednávání a dopisování sdělujeme zdvořile, že na skladě máme ročník 1909, mimo č. 1., ročník 1910 mimo číslo 2. a z ročníku 1911 jen čísla 6.—10.
Jubileum plzeňského
»Hiahola'I.
Dne 10. října roku 1862 potvrzeny byly stanovy pěveckého plzeňského spolku »Hlahol«, jehož činnost od založení až do letošního jubilea padesáti-letého trvání péčí sbormistru a předsedů rozvíjela se utěšeně a čárou vzestupnou. Z této cinnosti vy-bírám pouze to, co se týkalo pěstění duchovní hudby. Roku 1875 bylo na programu koncertu hlaho!ského rekviem M o z a r t o v o, r. 1876 rekviem V e r-d i o v o. R. 1888 byla v »Hlaholu« pFemiéra D voř á k o v y velikolepé mše; r. 1897 dáváno Dvořákovo »Stabat Mater«, rok na to Gounod o v o oratorium » Mors et vita < a r. 1899 proveden N e š v e r u v žalm > De profundis <. K oslavě 60. narozenin Dvořákových dával -Hlahol jeho Zalm 149< a >Te Deum«.
Při svém jubileu čtyřicetiletého trvání mimo jiné (1902) přednesl „Hlahol« K l i č k u v <2alm 47.«, rol< na to dával P e r o s i o v o Vzkříšení Lazara
a r. 1904 Dvořákovo oratorium :-Svatá L u d m i l a V roce 1910 k jubileu J. B. F o e r-s t e r a zpíval »Hlahol- jeho »Stabat Mater« a téhož rol<u provedl k oslavě osmdesátých narozenin císařových O r 1 a n d a d i L a s s o šestihlasý sbor »Hymnus Heroum sobolesa.
Padesátileté jubileum svého trvání zahájil 23. března 1912 =Hlahol opětným provedením Dvořákovy > S v a t é L u d m i ly < v městském divadle pod taktovl<ou svého dlouholetého sbormistra, ředitele N o r b e r t a K u b á t a, jenž po patnáct let vždy vítězně k nejvyšším vedl metám i za hranicemi pěvecký sbor , Hlaholu <. Získané první ceny pěveckých zápasu v Bruselu a v Paříži roku 1900 jsou toho dokladem, že Kubát ve vývoji reprodul<čního umění pěveckého zahájil zcela novou éru; zanechav cestu ušlechtilého jinak diletantismu, po-stavil svúj sbor na půdu přísně uměleckou, vyškolil jeho hlasovou technil<u do míry virtuosní, sepial jeho jednotlivce v jednolitý celek a podřídil jej do nejmenších záchvěvú a dosud neuvěřitelných od-stínů svému dirigentskému talentu.
Kubát jest rozhodně u nás z a k l a d a t e l e m a otcem sborového zpěvu čistě uměleckého v tom pravém slova smyslu; přenesl sborový zpěv z diletantismu na pádu uměleckou a tím má zásluhu též o rozvoj umění skladatelského. Když totiž tou měrou povznesl reprodukční umění pěvecké, nemusili se již čeští skladatelé ohlížeti na praktickou stránku snadnosti svých sboru a mohli technicky a intonačně zcela volně, bez jakýchkoliv pout voliti dle své individuality prostředky k dosažení svých uměleckých cílů. A tento vzestup umění produkčního se také dostavil, ba snad pro nynější dobu vyvrcholil ve skladbách Novákových, Sukových a Janáčkových.
Ve šlepějích Kubátových intencí spěl pak se svým sborem prof. Vach a prof. Spilka.
Právě toto umění reprodukční opět ukázal Ku-bát při provedení »S v a t é L u d m i l y«, jíž za-hájeny hlaholské slavnosti jubilejní, a při přátelském večírku na to, při němž řídil mužský odbor »Hlaholu«.