XXXVIII.	CYRILL	61

pracovati na skříni té- (,,stolici«) r. 1559, kdy obdržel její model (v dubnu) a měl býti za 8 měsíců hotov. Než i on se zdržel hlavně opravou své práce, jež měla mnohé vady jmenovitě v proporci, a tak dílo jeho odhadnuto až r. I566,`) když i z a m e č n í c i na skříni pracující Jiří Schmitthammer a jemu pomáhající mistr Matěj I-Iandschuh již rok před tím svoji práci vykonali.") Neobyčejně bohatá a nákladná výzdoba malířská byla dílem umělce F r a n c e s c o d e T e r z i o, dvorního malíře arciknížete Ferdinanda. Roku 1560 začal Terzio se svým dílem a r. 1563 je dokončil, přibrav si před tím na výpomoc ještě malíře Jana Goldschinga a Jakuba Flechtnera ze Žitavy. Práce těchto malířů byla dokonána a odhadnuta r. 1566 (v prosinci), tedy as pul roku po úpiném sestavení stroje Rudnerem." `)
Varhanní skříň tato, jak ze zpráv o malířích i o opravě varhan v roce 1581 vysvítá, měla tvar oltářní archy tabulovými obrazy zdobené, jenž byl u nás již dříve obvyklý. Desky zavíracích křídel do rámu zasazené vyzdobeny byly malířsky ornamenty, znaky a celými obrazy. O dvou obrazech (portraitech) zmiňuje se Balbín.33) Celkově asi byla skříň tato dle vlastního svědectví Terziova slohu renaissančního. Bylat opatřena 4 sloupy s architravy a římsami. Jako ozdob užito vyřezávaných květú, růžic i beraních hlav, což vše bylo bohatě vyzlaceno.")	(Příště dále.)
Direktář pro duben a květen.	p° epištole pouze jeden verš s jedním alleluja.	
	> lte	missa	est«	od	soboty před	Bílou nedě?í až	
	vicetně do kvatembrové soboty svatodušní jest zvláštní	
Pohodí doby VelikOnOČni. Od Božího hodu veliko-	(Gr. parvurn, str.	319 v tónu VI L),	již	b e z dvo‑	
nočního	až včetně	do Božího	hodu	svatodušního	jího	alleluja.	
před zpívanou nedělní mší sv. farní místo »Asper-	SV. Matka, 25. dubna,	dup].	2.	Cl.	Při mši sv,	
ges« zpívá se »Vidi aquam<.	K veršíkum a odpo-	Gloria, Credo, preface o apoštolech, [te duplex. -‑	
věděm p idá se - A 11 e 1 u j a <. (Gr. parvurn, st. 314).	Při prosebném	ruvodu se zníva í litanie ke všem	
, rt m š i s v. k antifoně i n t r o i t u přidá se dvojí	svatým a duplikují se jako na	Bílou sobotu. (Verš	
a I 1 e 1 u j a, i když se antifona zpívá po prvé i když	r °dpověd	zpívají	precentoři,	totéž	po	nich opa‑	
se po doxologíi malé opakuje.	K o f f e r t o r i u a	kuje sbor.) Před pruvodem M. Rogationum.	
k o m m u n i u přidá se po jednom>-alleluja<. Připo-	Hř1ŽOVě	dny	(pondělí,	úterý,	středa	před Na‑	
míná se zvláště, že melodie k těmto > alleluja« jsou	nebevsfoupením Páně).	Při	prosebných pruvodech	
v Graduale	parvurn	přitištěny	již	k	těm mešním	litanie ke všem svatým jako o sv. Marku. O mších	
formulářum, jež by mohly padnouti do doby veliko-	svatých viz direktářl	Mše sv.,	jež jest ve spo;ení	
noční a mají u sebe poznámku	T. p.< 1. j. »Tem-	s průvodem, jest > Missa Rogationum-.	
pore paschali« - v době velikonoční.	Není	tedy	Nanebevstoupení Páně (16.	května),	dupl.	I. Cl.	
třeba	teprve melodie pro alleluja k introitu, offer-	Mešní formulář o Nanebevstoupení	Páně	(nikoliv	
toriu a kommuniu vyhledávati	tomu,	kdo	má Gr.	°	sv.	Janu Nep.)	Gloria,	Credo.	Končí	pohodí	
p a r o u m. V Graduale R o m a n u m	jsou melodie	doby velikonoční.	
pro	tato	alleluja	v	8	církevních	tónech vytištěny		
v zadu	zvláště	pod titulem	»Otto	modi	cantandi	Sobota před Božím hodem SVatOdUŠnlm	(Vigilia	
alleluja ad introitum, offertorium,	communionem«.	Pentekostes).	Po	noně	se	zpívají	profecie	a	po	
Včetně od soboty před B í 1 o u n e d ě 1 í (Domi-	nich je svěcení	vody	a litanie	ke	všem svatým a	
nica in albis) až do kvatembrové soboty svatodušní	mše sv. podobně jako na Bílou sobotu. Kde se nesvětí	
vylučně v mešním formulaři »de Tempore« a o sva-	křestní	vody, celebrant po 6. profecii	vrhne se na	
tých vynechává se G r a d u a 1 e	a místo něho	po	stupně oltářní, jsoulitanie a pak mše svatá bez Kreda,	
epištole	se	zpívají	2	verše se 4 alleluja; výjimku	BOŽI	hod	SVatOdUŠriI	(Dominica	Pentekostes).	
činí mše o dnech prosebných (Missae Rogationum)	Slavná	mše	sv.	Gloria,	Kredo,	sekvence	Veni	
a o vigilii svatodušní (Vigilia Pentekostes), kdy jest	sancte Spiritus	et emitte coelitus.	
°) Jahrb. V, 4289. X, 6181. X[, 7463. XII, 8007. 8022. Srv. Winter: Rem. a živn. XVI. v. 545.	
"I) )ahrb. XII, 7982, 8005.		
32) Winter 1.c. 165,	Hilbert 1. c.	15 n. Jahrb.
33, Jahrb. XI1, 8214 r.	1581	»Als erstlich soli	XII, 8011.
er Rudner die jeczigen rámen, daran die flúg1 steen,	
gar herab und abthuen und andere neue ramen zuerichten und mil malwerch zieren lassen auch alsdann	
die tiicher und gemálde, so in den jeczigen rámen haften,	an dieselben neuen rámen verfassen und der‑	
massen verwaren, das sie jederzeit bestendig verbleiben	und sich im wenigsten nit rumpfen oder in ain‑	
der gehen.« — Bohuslav Balbín: Miscellanea historica	Bohemiae. Dacadis I. Liber III.	»Memini adhuc	
puer in Valvis Organi pereleganti artificio stantes pictos viros duos vídisse, alterum legebam esse Caro‑	
lum Leiton, vel Luiton, Musicarum aetatis suae Principem,	qui apud Duces Bavariae Musicen die rexit,	
ad Caesarum Aulam Pragam (ut apparet) subinde vocatus;	quem	alterum	pictura	exhibebat,	jam	non	
memini ; fortasse operis authorem imago proponit.		
14) Jahrbuch	V, 4346. Hilbert 1. c. 15.