58	CVRILL	XXXVIII•

Celkově tedy utvářelo se všeobecné smýšlení tak, že nestálo více v cestě nastavší potřebě včasného a hojného znovuzřizování varhan pro zpustošené kostely, zvláště v klidnějších již dobách správy a kralování Jiřího z Poděbrad, kdy vyvíjela se v té věci zvláštní horlivost.
Poměrně brzy zotavil se z ran válkou zpúsobených chrám s v. V í ta, jenž hned na počátku jejím r. 1421 neušel aspoň částečnému zpustošení.`') Již k r. 1436 zaznamenána opět mše za zemřelé, již povinen byl sloužiti kněz varhaník.')
Než i leckde na venkově starali se včasně o nápravu. V Blatné měli iiž r. 1444 nové varhany, jež prý vynikaly tak silným zvukem, že se jím otřásala stavba. Varhaník nesměl proto hráti na nejsilnější píšfaly '`) I když bychom nebrali tuto poznámku doslovně, přece můžeme z ní uzavírati, že byly to asi varhany ještě staré, nedokonalé konstrukce bez rejstříku, jež právě pro tento nedostatek mnohdy vydávaly zvuky až přílišné, ničím neregulované síly a zvláště v nižší poloze spíše nepříjemnému hřmotu podobné.
Vůbec možno míti za to, že ještě stále nedoznala stavba varhan valných zdokonalujících změn. Byla to zase spíše v n ě j š í v ý z d o b a, k níž obracen hlavní zřetel. Zvláště oblíbeným bylo ozdobovati varhanní skříň obrazy namalovanými na obou stranách dřevěných desek, jež uzavíraly varhanní skříň ve výši píštal na zpúsob trojdílných oltářních arch.
Takovýmito tabulovými obrazy opatřeny byly varhany v kostele k l á š t e r a k ř i ž o v-n i c k é h o r. 1476 z rozkazu tehdejšího velmistra Mikuláše Puchnera postavené.'') Dle nápisu na jednom z obrazů těch možno původ jich položiti do konce XV. století."') Čtyři z nich dosud zachované nesou postavy světců většinou k dějinám řádu se vztahujících (sv. Anežky, sv. Ludmily, sv. Voršily, sv. Františka a j.). Jsou patrně dílem pražského malíře a nemalé ceny umělecké.") Podobnou zavírací skříň obrazy okrášlenou měly varhany v kostele P. Marie Sněžné neznámo kdy postavené. Ze skříně té zachovala se dodnes 2 křídla s obrazy sv. Jindřjcha a sv. Kunhttty. I tyto obrazy jsou českého původu a pocházejí die způsobu malby asi z r. 1520. Nyní uloženy jsou v obrazárně rudolfinské (čís. katal. 128 a 129).'0 Patrně i v J i n d ř i c h o v ě H r a d c i byly varhany stejným způsobem malbami vyzdobeny.'`) V účtu při zpravování jich r. 1511 zanesen totiž i plat pro malíře. Jinak však měl nástroj ten asi všecky staré vady a nedokonalosti. Již z položky téhož účtu na nápadné množství koží pro měchy (30 jirch za 3 kopy) plyne, že čerpání vzduchu dělo se ještě starou, primitivní cestou pomocí většího počtu malých měchů, jež ovšem mohly dodávati vzduch jen velmi ne-rovnoměrně a působiti tak nestejnost v síle tónú i kolísavost v intonaci. Nepoddajnému pak asi »mechanismu« pomáhal švec Křivoústý mazáním sádlem.")
Jiné zprávy o varhanách z konce XV. a počátku XVI. stol jsou již jen kusé a nepodávají ničeho podstatnějšího.'') Za zmínku stojí, že v chrámu svatovítském
a varhany, nové modlitby, divné ceremonie a kostelní pejcha při té monstrancí nastaly.« V[[ (ib. 306b1: »Mistr Pašek pak léta 1521 a kněz Jakub, příjmim Kulíšek, kněz Šídlo s některými jinými zarazili bratrskou literátům znamenitů processí: každý čtvrtek z Tejna s velikými svěcmi ráno nejbohatší v Praze šli a farář z Tejna nesl za nimi monstranci, tu pak slavná mše na diškant, varhany, regály, že všecko nahoru musilo, a žádný proti tomu mluviti nesměl pod uvarováním a vypověděním z města.,
' i Tomek IV, 165 n.
7) M. S. arch. capit. Prag. S. I 51 c. 1436: »(tem altare summum S. Viti, in quo tenetur minister etusdem altaris omni die dicere missam defunctorum, et spectat pro organista ecclesiae Pragensis. Organista altarista.« V. Tomek: Základy star. místop. pražs. IV, dodatek s. 117. Zápis tento datován jen přibližně (circa 1436); skutečně také pravděpodobnějším bylo by zde datum až roku následujícího, kdy chrám byl znovu vysvěcen biskupem Filibertem Konstanským (10. února), a kdy navrátivší se kapitula počala se opět účastniti chrámových bohoslužeb (24 března). Tomek : Děj. m. Prahy, VII[, 5, Vi, 25.
s) Z Winter: Kult. obraz čes. měst [, s. 455.
') Jar. Schaller: Beschreibung der kSn. Haupt- u. Residenzstadt Prag, 1794, I, s. 27.
I'Ii »Hoc opus fecit fieri Venerabilis ac Religiosus Dnus Dnus Nicolaus Puchner Crucigerorum cum rubra stella per Bohemiam, Moraviam, Silesiam ac Poloniam Supremus ac Generalis Magister Anno 1484. (Schaller 1. c.)
11)	Pam. arch. XV. Retrospektivní výstava (Chytil), 611. K. Chytil: Malířstvo pražslté XV. a XVI. věku, Praha 1906, s. 151.
Chytil: Malířstvo pražské XV. a XVI, věku. s. 161. Týž: Výstava Cranachova v Drážďanech r. 1899. (Věstník Ces. M. roč. IX, 1900, 94.)
Varhany ty stály ve far. kostele Nanebevz. P. M. na kruchtě vystavěné po r. 1483. R. 1487 byly opravovány. (Soupis pam. um. a hist. XIV, 221 n.)
Winter: Kult. obraz čes. měst I, 455.
I- ) Jsou to pouhé poznámky o velikých varhanech v chrámu sv. Jakuba (»v Vysokém kostele«)