XXXVIII.	CYRILL	55

varhaník a církevní skladatel. Zemřel 1676 jako kantor tomášské školy v Lipsku.
Ondřej Hammerschmidt, nar. 1612 v Mostě, zemř. 1675 jako varhaník v Žitavě, jeden z nejlepších skiadateiů církevních z prvé polovice XVII. stol. Napsal velikou řadu mší, duchovní madrigaly a symfonie, taneční suity, hlavně však »Dialogy neb rozpravy Boha s duší věřící« (Viz ot. 35!)
F r a n t. B i b e r, nar. 1644 ve Wartenbergu, zemřel 1704 v Solnohradě, jeden z nejlepších houslistít své doby. (Viz ot. 83 a 90!) Napsal 24 houslových sonát s »basso continuo partity, nešpory, litanie, dvě requiem, offertoria, dvě opery a j.
Frant. Habermann, nar. 1706v Kynžvartě, zemř. 1783 v Chebu jako ředitel kůru. Púsobil delší dobu též v Praze. Psal mše, oratoria, symfonie a j. (Viz ot. 35!)
Š i m. S e c h t e r, nar. 1788 ve Friedberku, zemř. 1867 ve Vídni, jako dvorní varhaník a učitel komposice na konservatoři. Byl znamenitým theoretikem hudeb-ním. Vydal »Základy hudební komposice, četné mše, fugy a praeludie pro varhany. (Viz ot. 69!)
Diviš Weber, narozen 1766 ve Velichovkách, žák abbé Voglera (viz ot. 51.), zemřel 1842 v Praze. Byl prvním ředitelem pražské konservatoře. Psal řadu menších oper, tance, pochody.
B e d ř. K i t t 1, nar. 1809 ve Vorlíku, zemř. 1868 v Polské Lysé, učil se hudbě hlavně u Tomáška a stal se po smrti D. Webera ředitelem pražské konservatoře. Napsal řadu oper, z nichž vyniká »Francouzové před Nizzou« na text Richarda Wagnera, několik symfonií, (>Lovecká«), písně, klavírní skladby atd.
J o s. P r o k s c h, nar. 1794 v Liberci, zemř' 1864 v Praze, vynikající paedagog klavírní. Proslul svým »Pokusem o racionelní methodu při vyučování klavíru«, komponoval mše, kantáty, sonáty, koncert pro tři klavíry atd. (Viz ot. 97!)
Hynek Moscheles, nar. 1794 vPraze, zemř. 1870 v Lipsku jako učitel konservatoře. Učil se v Praze u Diviše Webra klavíru, ve Vídni u Albrechtsbergra kom-posici. Z jeho skladeb vynilcá 7 klavírních koncertů (nejlepší z g moll), melancholická sonáta, 24 studií op. 70 a charakteristické studie op. 95. Jeho díla znamenají přechod od klassického směru k romantickému. (Viz ot. 97.)
J i n d ř. V e i t, nar. 1806 v Řepicích u Litoměřic, zemřel tamtéž 1864 jako skla-datel komorních a církevních děl. Stojí

pod vlivem tvorby Mendelssohnovy. Napsal též několik sborů v jazyce českém.
1. Václav Kalliwoda, zemř. 1866 v Karlsruhe, houslový virtuos, žák Diviše Webera a Pixise; napsal 7 symfonií, houslové koncerty, klavírní a komorní díla.
J o s. A b e r t, nar. 1832 v Kochovicích, studoval na pražské konservatoři, byl později dvorním kapelníkem ve Stuttgartě, Napsal symfonie z C a c, komorní, sborová díla a několik oper, z nichž vyniká »Astorga«.
Ant. R ú c k a u f, nar. 1855 v Praze, zemř. 1903 na zámku Alt Erlaa, absolvent varhanické školy pražské; náleží k čelnějším německým skladatelům písní. Napsal též několik děl komorních a operu »Die Rosenthalerin,.
Gustav Mahler (viz ot. 74.).
Dále vynikli: C a m i 11 o H o r n, F e r d. Pfohl, Jindř. Rietsch, R. svob. p. Procházka (viz ot. 1. a66.), Habert, Dessauer a I.

73. Čajkovskij a novoruská škola.

úvod k této otázce viz str. 93. a 94.
Pet. Iljič Čajkovskij nar. 1840 ve Votkinsku, by1 žákem petrohradské konservatoře, později učitelem hudební theorie na konservatoři v Moskvě ; zemřel r. 1893 v Petrohradě. Napsal 6 symfonií, nejlepší poslední z h moll (pathétique), 6 suit, ouvertury (nejznámější »Solenelle 1812«), symfonické básně »Romeo a Julie, »Hamlet<, ,Bouře«, »Francesca da Rimini«. řadu po-chodů, komorní díla (vyniká trio z a moll), 3 klavírní koncerty (hes, G, Es), houslový koncert z D, veliký počet skladeb klavírních — vynikají sonáty G a cis — a hluboce procítěné písně. Z desíti jeho oper jsou nejznámější »Eugen Oněgin« a »Piková dáma. Též jeho balety »Labutí jezero«, »Šípková Růženka« a »Louskáček« těšily se pro svou melodičnost značné ob-libě.
Zakladatelem a hlavou moderní ruské školy skladatelské jest
Mily Alex. Balakirev narozen 1837 v Nižním Novgorodě, studoval zprvu pří-rodní vědy, věnoval se později však na radu Oulibicheffovu úpině umění hudebnímu_ Napsal hudbu k dramatu »Král Lear«, symfonickou báseň »Tamaru«, symfonii z C, španělskou, českou a ruskou ouvertura. Z jeho klavírních děl vyniká orientální fantasie » Islamey«. Veliké zásluhy získal si vydáním sbírky ruských národních písní. Zemřel 1911. V jeho šlepějích jdou: