b
XXXVIII.	CYRILL	41

>Tarantellu«, »Jihoslovanské rhapsodie«, »Capriccio«, »Ouverturu« op. 115.
K a r e 1 Š e b o r, nar. 1840 v Brandýse n. L., zemř. 1903 v Praze. Napsal opery: »Templáři na Moravě«, »Drahomíra«, »Blanka«, »Husitská nevěsta«, »Zmařená svatba«.
Vilém Blodek, nar. 1834 v Praze, zemř. tamtéž 1874; znamenitý flétista. Rozkošná aktovka »V studniR udržela se do-dnes na repertoiru. Mimo to napsal skladby klavírní, symfonii, flétnový koncert a j.
Hanuš Trneček, nar 1858vPraze. Komponoval opery: »Andrea Crini , »Amaranta«. Mimo to napsal řadu orchestrálních a komorních skladeb a klavírní školu s K. Hoffineistrem.
J o s e f K 1 i č k a, nar. 1855 v Klatovech. Napsal operu »Spanilá mlynářka« a velikou řadu sborových děl. (»Pohřeb na Kaňku«, duma z husitských dob pro sóla, sbor a veliký orchestr, »Hymnus« pro smíšenéhlasy s průvodem varhan, »Žalm 47«, »Hymnus k slavnosti Komenského pro smíšené hlasy, »Příchod Cechů na Ríp« pro sóla, sbor a veliký orchestr. Dvojsbor »Rozevři se nebe«, »Zlatý prestol« 8h1. >České písni«, »Lumírův odkaz«. Pro mužský sbor: »Naše perla=, »Nová záře« atd.) V oboru komorní hudby napsal kvartett z D, a kvintett g moll. V církevní hudbě vytvořil 9 mší a řadu jiných drobnějších skladeb. Hlavní jeho význam spočívá však na poli hudby varhanní. (Viz ot. 87. a 88.)
K a r e l W e i s s, nar. 1862 v Praze. Na-psal opery: »Viola«, »Polský žid<., »Revisor«, »Útok na mlýn«.
Jeho díla, psaná ve slohu eklektickém, vyznamenávají se invencí a velikým smyslem pro účin dramatický. Podobně jako Škroup psal Weiss pozdější svá díla jazykem německým.
Karel Kovařo vic nar. 1862v Praze, chef opery Nár. divadla. Jeho opery jsou : »Ženichové«, »Cesta oknem«, »Noc Simona a Judy«, »Psohlavci«, »Na starém bělidle«. Psohlavci« náležejí k nejpůsobivějším dílům doby posmetanovské. Mimo opery pěstoval též komorní a symfonickou hudbu (smyčcová kvartetta a, G, Es, houslová sonáta F, dramatická ouvertura c moll, klavírní koncert f moll, symfonická báseň »Únos Persefony« a m. j.
K a r e l M o o r, nar. 1873 v Bělehradě. Opery: -Vij«, »Hjoerdis«, operetta »Pan professor v pekle«.
S t. S u d a nar. 1865, v Plzenci. Opery: »U božích muk«, »Lešetínský kovář«.
A n t. V o j t. H o r á k nar. 1875 v Praze. Opery: »Na večer bílé soboty«, »Babička«.

L. Č e l a n s k ý. Opera: »Kamila «.
Ve skladbě církevní a sborové vy-nikli: Pavel Křížkovský, nar. 1820 ve slezských Holasovicích, ředitel kůru v Olomouci, zemř_ jako člen řádu Augustiniánů ve Starém Brně 1885, Psal requiem pro mužský trojhlas, »Zpěvy pastýřské-, »Pastýř a poutníci«, píseň : »Ejhle, Oltář<,', kantátu Hvězdy dvě z východu a řadu sborů světských, z nichž »Utonulá«, »Od-vedeného prosba«, »Odpadlý od srdca«, »Dívča« náležejí k nejlepším výtvorům če ské sborové literatury. Křížkovský svými sbory v duchu národním ukázal Smetanovi směr, kudy se má bráti ve sborové kom-posici a na Moravě zahájil reformu v círk. hudbě.
Leopold Zvonař, nar. 1824 v Kublově u Žebráka, učitel na varhanické škole v Praze, zemř. 1865. Psal mše, requiem a sbory. Hlavní jeho význam spočívá však v dílech theoretických. (»Navedení ke skládání kadencí«, „Základové harmonie a zpěvu«.)
Frant. Gregora, nar. 1819 v Netolicích, zemř. 1887 v Písku. Mimo mší, requiem, mešních částí a žalmů napsal české nešpory, četné písně, skladby pro pozoun a kontrabass. On náleží k veliké řadě oněch nadšených kantorů-hudebníků (Ryba, Spitz, Liehmann, Hnilička, Suk (otec slaveného skladatele a j.), jež mistrně líčí A. Jirásek ve svém díle »Na dvoře vévodském«. Jím byla hudba nade vše, vychovali celé generace dobrých hudebníků a stali se tak pro celý hudební život v Čechách najmě pro církevní hudbu neocenitelným faktorem.
Alois Hnilička, nar. 1826 v ústí nad Orl. zemř. 1902 v Chrudimi. Napsal velikou řadu mší ve stylu h u d b y b a r o k o v é, skladeb komorních a varhanních, koncerty houslové.
F r. M u s i 1, nar. 1852 v Praze, zemřel jako varhaník při dómě v Brně. Patří mezi nejlepší církevní české skladatele a virtuosy varhanní hry. Mistrovské jest jeho dílo »Stabat mater«. Vytvořil dále vedle »Missa solemnis«, velikou řadu mešních skladeb, písní, 10 sonatin pro klavír; jeho skladby varhanní jsou částečně vydány v vCyrillu«.
J o s e f F o e r s t e r, nar. 1833 v Osenicich, professor theorie na konservatoři pražské a ředitel kúru při dómě svatovítském, zemřel 1907. Napsal velikou řadu církevních dě1(Missa in honorem s. Adalberti, s. Methodii, de Beata, Jubilei), varhanních skladeb a »Nauku o harmonii«.
Karel Stecker, nar. 1861 v Kosmonosích, působí jako učitel theorie a dějin