30	CYRILL	XXXVIII. zjednati potřebněho klidu, zvláště když některý z řečníkú současně přednášejících disponoval silnějším hlasovým orgánem.
Celkem sluší nazvati londýnský kongres zdařilým, ačkoliv v lecčems zústal za kongresem vídeňským z roku 1909. Pátý mezinárodní hudební kongres rná býti pořádán
v roce 1913 v Paříži.
me

I	RUZNÉ ZPRÁVY.
Připomenutí v příčině odebírání časopisu ,CyrillI, na účet zádušního jmění.
Ordinariátní list č. 2. 1912. N. E. 1504. Důstojným farnítn úřadúm a duchovním správám se tímto při-pomíná, že nařízení jeho Eminence, nejdůstojnějšího Arcipastýře, ze dne 8, ledna 1909 č. 16587/1908 (Ord. List 1909 str. 11), aby všecky farní úřady arcidiecese pražské odbíraly časopis LCyrill« na účet zádušního jmění, posud jest v platnosti. Ne-budiž tedy časopis vracen. Z kníž, arcib. kons:-stoře v Praze, dne 7. února 1912.
Doušova mše in ponorem S. Ioannis B. jest dána
přílohou k 2. číslu Cyrilla. Hlasy zpěvné a instrumentální má na skladě administrace Cyrilla. Doufáme, že touto skladbou jsme se zavděčili velmi všem našim kúrům, poněvadž ji mohou provésti j e d n o‑
h l a s n ě kůry nejmenší a čtyřhlasně i kůry největší. Hlasy 40 h. instr. 5 K, part. 3 K.
Státní zkoušky hudební. Nejbli ší zkoušky před c. k. zkušební komisí pro vyučování hudbě na školách středních a ústavech učitelských v Praze (ze zpěvu a hry na housle, klavír a varhany) konati se budou od 29. dubna t. r. vždy o 3. hod. odpol. počínaje v sále c. l<. českého ústavu pro vzdělání učitelů v Praze v Panské ulici. Kandidáti, pokud se týče kandidátky, nechf podají řádně doložené žádosti s podobiznou, opatřenou úřední legitimací
i vlastoručním podpisem u ředitelství c k. hudební zkušební komise v Praze-III., budova c. k, místodržitelství, nejdéle do 24. března t. r. včetně.
Historický večer v konservatoři 9. února t. r. Sbo‑
rové skladby starých českých a českoněmec. mistrú. 1. P. Albericus Macák (Mazak, 1639 1661): Kyrie z Missa decem vocum pro smíšený osmihlasý sbor (Cultus harmonicus, opus I1. 1650). Dle exempláře ve vévodské knihovně ve Wolfenbůttelu. Řídil K. Nápravník. 2. Benedikt Zák (Schack, 1758—1826 : Dona ze mše pro čtyřhlasý mužský sbor (dle exempláře v král. knihovně v Berlíně). Rídil O. Blecha.
3.	a) Anonymus: Náš milý svatý Václave, polyfonní trojhlas (soprán, tenor a bass) ze speciálníku královéhradeckého (fol. 09~L). Nejstarší vícehlasé zpracování z XV.—XVI. stol. (Spartoval prof. Dobroslav Orel.) b) Anonymus: Poslán jest od Boha anděl, pro smíšený sbor. Z benešovského kancionálu. (Spartoval Richard Veselý.) Řídil K. Nápravník.
Ondřej Hammerschmidt (1612 1675): Ach Bože, proč jsi na mne zapomněl, pro čtyřhlasý smíšený sbor a tenorové solo s doprovodem varhan a bassy. Z díla »Dialogy neboli Rozmluvy Boha s duší věřící iI díl. XXI. Dialog) dle zpracování A. W. Schmidta. (Denkmáler der Tonkunst in Ósterreich. VIII. Jahrg., I. Teil-) Na paměf třísfého výročí skladatelova narození. Řídil A. Roesel. S. Jan Sixtus z Lerchenfeldu (1626): Un aitro sonetto a 4. lingue della battaglia di Praga. Lpívá se dle Gastoldiho madrigalu Venite armati. Dle exempláře v knihovně radniční školy ve Cvikavě. Řídí M. Pachmannová. 6. Matouš Sojka (1733—kolem 1820), žál< Jana Šeb. Bacha : Litania ad honorem B.

Mariae Virginis a quator vocibus cum organo. Dle rukopisného originálu z bývalé sbírky Aloise Fuchse v kr. knihovně berlínské. (Ms. autorr. Grasn. Rídil A. Srba. Díla čís. 1 , 2 , 5 a 6 sebral dr. Jan Branberger.
Duchovní koncert. Vysoce zajímavým večerem letošní koncertní saisony slibuje bez odporu býti »Duchovní koncert«, pořádaný pod protektorátem Její Jasnosti Anny Berty kněžny z Lobkowtczti, v Smetanově sále Obecního domu 18. března o púl 8. hod. večerní ve prospěch »Vincentina,<. — Laskavě účikují: Pí. A. Bobková-Votrubová, býv. člen opery Národního divadla, sl. O. Hinkeová koncertní pěvkyně, p MUC. F. Karásek, konc. pěvec, p. K. Karbulka, koncertní pěvec, p. Ph. Dr. Jiří Kaván, p. PhC. Method Sychra, virtuosové na varhany, p. Al. Synek, koncertní mistr Cesl<é Filharmonie, p. Al. Reiser, koncertní mistr C. Filharmonie, Roman Veselý, virtuos na klavír, sesílený sbor dómu sv. Víta a orchestr Ceské Filharmonie. Pořad je následující: Skladby prof. Karla Steckera (* 21 I. 1861). 1. 1. Sonáta pro varhany, op. ]. a) Praeludtum (quasi Fantasia b) Thema s variacemi. c) Fuga. Hraje p. PhC. Method Sychra. 2. »Ave Maris stella « Motetto pro 5hlasý smíšený sbor +r capella. (Rukop. novinka.) b) O salufaris hostia. Motetto pro 5hlasý smíšený sbor á capella. c) Terra tremuit. Motetto pro 8hlasý dvojsbor a varhany. U varhan p Dr. J Kaván. 3. »Ave Maria« pro solový hlas s průvodem klavíru, houslí, violoncella a varhan. Zpívá pí. A. Bobková-Votrubová, u klavíru p. R. Veselý, housle p. A. Synek, violoncello p. A. Reiser, varhany p. Dr. Jiří Kaván. II. Missa solemnis, pro soli, smíšený sbor 4—12hlasý, velký orchestr a varhany. Soli: Soprán pí. A. Bobková-Votrubová, alt sl. O. Hinkeová, tenor p.-MUC. Fr. Karásek, bass p. K. Karbulka. Orchestr Ceské Filharmonie. U varhan p. Ph. Dr. Jiří Kaván.
Padesátého výročí úmrtí Františka Škroupa (ze‑
mřel 7. února 1862), tvůrce národní hymny, vzpomíná letos česká hudba. Škroup odveden byl s dráhy právnické k divadlu již jako student a účastnil se českých představení jako zpěvák, muzikant, dirigent a skladatel. Rídil p r v é představení s českým textem, Weiglovu zpěvohru »Svýcarská rodina,. R. 1826 provedena byla po prvé jeho sentimentální opera »D r á t e n í k« na text Chmelenského a došla ohromného úspěchu, ne pro svou cenu, které na-prosto postrádá, nýbrž že byla první operou českého autora na český text. Pozdější opery »Oldřich a Božena« a »Libušin sňatek-nedošly toho úspěchu jako D r á t e n í 1<<. Piseň »Kde domov můj.x z frašky »Fidlovačka« povýšil národ na svou hymnu, Když ji uslyšel zpívat znamenitým pěvcem Strakatým. Více než jako skla-datel, má Škroup význam jal<o kapelník v letech 1837—57, kdy řídil i premiery„-Tannhšusra> -Lohengrina« a »Holandana«. Fr. Skroup české hudby ovšem nevytvořil ; jeho komposice jsou po způsobu vlašském bez zvláštní invence. Budil pouze touhu po české hudbě a jeho píseii, ač je po stránce hudební v duchu naprosto protičeském, zastává úkol národní hymny dále.
Zpévácký spolek „Hlahol” V P1Zni podjal se u pří‑
ležitosti oslav padesátiletého trvání svého úkolu, uspořádati v Plzni dne 24. března 1912 pěvecké