XXXVIII.	CYRILL	27

MEZINÁRODNI~ HUDEBNÍ KONGRES V LONDÝNĚ.
29. KVĚTNA -3. ČERVNA 1911. DLE PŮVODNÍCH PRAMENŮ PODÁVÁ P. BERNARD VELÍŠEK, O. S. B.
Y
r
Z]tleme v době sjezdů a kongresů. Pomalu má již každý stav svou organisaci a koná L~ občas své sjezdy. Heslem moderní doby je: Viribus unitis, — spojenými silami.
U většiny takových sjezdů padne asi v první řadě na váhu hmotné blaho členů. Jsou však sjezdy, při kterých se jedná hlavně anebo výhradně o i d e á 1 n í statky. Sem sluší počítati sjezdy katolíků, které bojují za volný rozvoj a rozmach církevního života ve všech oborech lidské společnosti, dále sjezdy eucharistické, jež si vytkly za účel šířjti úctu k nejsv. Svátosti oltářní, tomuto středu katolické bohoslužby a zdroji, z něhož proudí stále nový život do údů církve, jako proudí míza ze pně stromu do jeho větví a ratolestí.
Výhradně duchovní obohacení mají za účel také mezinárodní sjezdy hudební. Dle toho byl také londýnský hudební kongres zařízen. O hmotném postavení hudebníků mohla býti řeč leda v jedné přednášce, kterouž měl anglický účastník sjezdu dr. A. H. Mann na thema : Jednota a organisace hudebního povolání. Nejobšírnější zprávu o sjezdu přinesl londýnský hudební měsíčník »The Musical Times« v červencovém čísle. Nalézáme tu nejen úpiný seznam koncertů a přednášek a jmen cizích účastníků, nýbrž doslovně uvedené proslovy a přípitky. Velice obšírně zpravuje také své čtenáře týdenník: yMusical News« z 3. a 10. června.
Dle seznamu napočítali jsme 155 cizích účastníků (dámy vpočteny). Nejčileji se účastnilo Německo; bylof tu z Německé říše na 46 účastníků (s dámami), kdežto Francouzů jsme napočetli pouze třicet. Z Německa byli tu též známí horlitelé pro ryzí církevní hudbu a pracovníci na poli gregoriánského chorálu, dr. Karel Weinmann z Řezna, dr. F. H. Mathias ze Strassburku a dr. Hermann Miilier z Paderbornu. Z Rakousko- Uherska bylo celkem 23 účastníků ; z těch bylo z Vídně samotné 17 (3 dámy). Celé Čechy zastupoval prof. dr. Heinrich Rietsch (»Prag-Smichow«). Z Moravy byl také jeden (H. Siegfried Garfunkl, Brno). Vlachů bylo osm (dvě dámy), Z ostatních zemí byly zastoupeny: Rusko, Španělsko, Rumunsko, Švédsko, Dánsko, Belgie, Švýcarsko, Holandsko, Spojené státy severoam., Kanada. Z jižní Ameriky byly zastoupeny státy Argentinie, Uruguay a Chile.
Vlády rakouská, německá (pruská) a francouzská měly tu své delegáty. Možná že tu byli delegáti i jiných vlád, ale na sjezdu vystoupili pouze delegáti tří jmenovaných vlád. Delegátem rakouské vlády byl prof. Guido Adler (Vídeň). Vlastní zahájení sjezdu předcházela »reception« v hudebním sále firmy Novello & Co >"") K cizím hostům při-družila se četná anglická společnost. Hosté měli příležitost shlédnouti řadu tisknutých hudebnin (privátní majetek znázorňujících pokrok tisku not od jeho počátku v patnáctém století až do konce sedmnáctého století. O hudbu a zpěv bylo také postaráno.
V úterý ráno, 31. května, byl sjezd formálně zahájen v budově londýnské university, jež je v části města zvané »South Kensington«. Předsedou sjezdu byl jmenován A. J. Balfour, člen anglické dolní sněmovny, bývalý ministrpresident. Nejprve promluvil Sir Alexander Mackenzie, jakožto předseda Britské sekce mezinárodní hudební společnosti. Uvítal všecky přítomné, zvláště pak cizí hosty. Oznámiv k radosti všeeh účastníků, že král přijal patronát sjezdu, představil předsedovi kongresu místopředsedy a četl na-hlas jména delegátů cizích zemí.
Když p. Balfour povstal, aby promluvil, byl uvítán dlouho trvajícím potleskem. Vítal účastníky sjezdu jménem svým a jménem všech hudebníků a všech milovníků hudby v Anglii, vzpomenul dvou předcházejících hudebních kongresů, jež platily památce dvou slavných hudebníků, Haydna (ve Vídni) a Bacha (v Lipsku). Lituje, že Angličané se nemohou honositi jmény takového věhlasu, ačkoliv závodila prý Anglie s ostatními zeměmi také na poli umění hudby až do polovice XVII. stol., anebo až do smrti Purcellovy (t 1695), tedy vlastně ještě déle. Netroufá si vysvětliti příčinu neplodnosti, jaká po-tom v Anglii nastala a po delší dobu potrvala, ale těší se, že tato doba neplodnosti blíží se k svému konci, či lépe, již je ukončena, a že Anglie zaujme opět místo mezi
*) Hudební nakladatelé a majitelé tiskárny. Tato firma vydává též yThe Nlusical Times«