XXXVIII.	CVRILL	15

Kúanem, jehož pro ochuravění při koncertě zastoupil prof. Spilka, který se vzletem vedl orchestr chovancú ke zdařilému výkonu. P e n s i j n í s p o.] e k S b o r u a orchestru Nár.-, divacila provedl k oslavě téhož jubilea Lisztovu Legendu o svaté Alžbětě. Dílo samo je tak vzácných kvalit, že vždy púsobí na posluchače hlubokým dojmem. Liszt ve svaté Alžbětě ul<ázal svoji dramatickou sílu a jistě každý, kdo jedenkrát viděl oratorium to na jevišti, mimoděk bude při některých scénách tohoto provedení scénického postrádati. Liszt užil k líčení sv. Alžběty motivu církevního hymnu Quasi stella matutina, který již v první předehře jest zpracován a v dalším průběhu duchapiným a púsobivym zpusobem využit. 1 v jiných koncertech aspoň některou skladbou dotčeno významného Lisztova jubilea. Na řádném komorním koncertě (27. října 1911) přednášela pí.
liona Durigo Lisztovo	Oh! quand je dors« a
»Comment, disaient - ils?« - Francouz Alfred Cortet hrál při mimoř. kom. koncertě (13. ledna 191E zajímavou mistrovu legendu pro klavír: =-Sv František chodí po vinách. Sv. František chtěl dle legendy navštíviti nemocné na druhém břehu úžiny Messinské; nemohl však nalézti lodníka. 1 pomodliv se, odvažuje se sám kráčeti po rozbouřených vinách jako kdysi sv Petr. Mocná vina jej konečně vrhla na protější břeh. Světec padá na kólena a děkuje Bohu za zázrak. Líčení bouře, chůze světcovy po vinách, a Konečná apotheosa modlitbv jeho jest programem skladby.
Program interní produkce šákú I1I. r. varh. školy při slavné mši sv. 8 pros. W i t t, Missa s. Ceciliae pro mužs. sbor s prúv. varhan; proměnlivé částky chorálem vatil<ánským. Po offertorium motetto Benedetta Marcekla (1686.- 1739.) Liszt, Pange lingua.
Josef Bonnet, hrál v Obecním domě na nové varhany Haendluv koncert D. moll (14. ledna 1912) J. B., syn varhaníkúv, narozen v Bordeaux dne 17. března 1884, projevoval již v útlém mládí pravý zápal pro svij nástroj. Jmenován byv ve svém čtrnáctém roce varhaníkem v kostele sv. Mikuláše a později u sv. Michala v Bordeaux, pořádal již svuj první koncert. Přibyv do Paříže, byl přijat do národní konservatoře do oddělení prof. Guilmanta. Dobyl si tam jednohlasně první ceny za hru na varhany a improvisace, jakož i ceny Alexandra Guilmanta. když byla vypsána soutěž pro velké varhany v chrámu sv. Eustacha v Paříži, byl Bonne', mladík dvaadvacetiletý, jednohlasně uznán vítězem, jakkoliv všichni ostatní uchazeči měli též ceny I<onservatoře. Dne 15. X11. 1911 hrál s a m o‑
s t a t n ý koncert. Na programu bylo: 1. J. S. Bach (*1685 v Eisenachu — t 1750 v Lipsku).: Toccata a fuga D-moll. 2. a) L. N. Clérembault ('' 1676 v Paříži - 1749 t.).: Piěce; b) Padre Martini (1706 v Bologni - 1784 t. ).: Aria con variazioni ; C) D. Buxtehude (* 1637 v Helsingiiru — t 1707 v LGbeku).: Fuga. 3. F. Liszt 1 * 1811 v Raidinku
t 1886 v Bayreuthu).: Velká fantasie na chorál AAd nos, salutarem undam«: Moderato. Adagio. lntroduzione, fuga í finale. 4. J Bonnet: a) RP-verie; op. S. č. 6. b) »Elfes«, p. 7. č. 11. c Chant du Printemps, op. 7. č. 6 — S. a) A. Guilmant (* 1837 v Boulogne sur Mer - t 1911 v Paříži):

Marche funěbre. 6) Ch. Widor (` 1845 v Lyonět.: Variatonis. Hra mistrova, do všech odstínů provedená, uchvátila přítomné znalce varhanní hry.
H nejstarším vánočním písním čítá se » N a r o d i 1 s e K r i s t u s P á n«, jež pochází z poloviny XV. věku a jest překladem latinské »Ex virgo parit filium<. »Zvěstujemesvětu radostnéposelství« jest též .,z XV. století. (Kancionál Sedlčanský.)
111—	—~

I ČINNOST CYRILLSKÁ I
Chicago. Zajisté jste zvědav, jak zde to dopadá v Chicagu ohledně cirkevní hudby. je zde asi 10 českých osad. Schází cvičení ředitelé kuru, i pak, když by osady mohly platit přiměřeně ke zdejším drahým poměrům. Světských hudebníků je dost. Dokud neujmou se kostelního zpěvu zkušené a zdatné síly, není pomyšlení na nějaké zlepšení chrámového zpěvu. Mezi námi je též málo sil pěveckých, málo kdo co umí. Já zde mám chlapecký sbor na chorál, a smíšený zpívá lehké mše. České zpěvy při mši svaté u školní mládeže krásně se ujaly. Nebylo by konečně snad nemožné, abychom zde měli Cyríllský spolek v každé osadě. -- S krajanským pozdravem	A. Mergl
** V Rekově konal se sjezd varhaníků z celé Haliče. Předmětem porad byla úprava jich poměrů zemským sněmem, a stanovisko jich ke stranám politickým. Schváleno, aby- všichni přistoupili do Towarzystwa vzajemnej pomoct' ve Lvově a odebírali orgán stavovský >Zwilzek Organistowski, který vychází v Tarnově redakcí Josefa Styrny.
Z HoPiC. Dne S. prosince m. r. dávala se ve zdejším děkanském chrámu Páně 51ihlasá á capella mše od Chr. Haranta z Polžic (Editio *Cyril)«) a Pange lingua pro 4 hl. smíš. od Aloise Macha, řed.

Abychom určitě stanoviti mohli náklad, prosíme ty P. T. pp. adressáty, kteří Cyriila odebírati nemíni, aby u k á z k ov é č í s l o lask. hned vrátili. D os av a d n i o d b ě r a t e l e nemíní-li dále časopis odebírati, račte korresp. lístkem administrací oznámiti. Pro pp. předplatitele vkládá m e si o že n k y, mimo důst, farní úřady, platící skrze vid. úřady vikariátni.
>CYRILL« vychází měsíčně mimo prázdniny desetkrát za rok. Roční předplatné 5 K (mimo Rakousko 6 K) přijímá pokladník Clem. K u f f n e r, farář, Praha IV.; rekiamace nefrank. a inseráty administrátor Boh-K ašpar, řed. kůru na Smíchově 271. Veškeré rukopisy a časopisy na výměnu přijímá redaktor listu 	Dob. Orel, Praha-VII. 348.