12	CYRILE	XXXVIIi.

um	su

stupců hudebního dramatu: Monteverdia, Zullyho a Glucka. Arii a uzavřená čísla (duetta, tercetta atd.) v pozdějších svých pracích vymýtil, protože zdržují rychlý spád děje a nahradil je recitativem accompagnatem, jejž přivedl zároveň k nejvyššímu vrcholu. (Výjimku činí pouze ve zpěvech Siegmunda v prvním jednání Valkýry, v kvintettu a zpěvech Waltera Stolzinga v »Mistřích pěvcích« a »Kovářských písních" Siegfriedových.) Zpěvný hlas vede deklamatorně, orchestr zpívá »nekonečnou (»unendliche<), bohatě thematickypropracovanou melodii. Mistrně používá tak zv. »leitmotivů« (příznačných motivů). Jsou to motivy, význačné po stránce harmonické, rhytmické a melodické, zaznívající při objevení se ně-které osoby, věci atd.; při svém opětování připomínají dotyčnou osobu atd.,,Již Mozart v »Don Juanu", Weber v »Carostřelci« a LSwe v baladách používá těchto příznačných motivů, avšak jen k povšechné charakteristice jednajících osob. Teprve Wagner pracuje s nimi systematicky a dociluje pomocí jejich vzácné thematické jed-noty ve svých dílech. V Bayreutě jest orchestr neviditelný, by nálada obecenstva nebyla rušena mnohdy neestetickými pohyby hudebníků.
Wagnerova tvorba pohybuje se čarou vzestupnou; každé z jeho hudebních dramat přineslo něco v podstatě nového, pokrok; tak vysvětluje se, že provedení jeho děl bylo provázeno v kruzích konservativních (Hanslík ! !) v~ šnivým odporem, v kruzích pokrokových pak nadšeným souhlasem. Wagner je smělým harmonikem a instrumentátorem prvého řádu. Hudba jeho postrádá pouze humoru a naivity. Též jako básník zaujímá Wagner vynikající místo. Jeho dramata jsou velkolepou illustrací germánské středověké literatury a vynikají grandiosní koncepcí a vzácnou jednctou nálady, které nedocílil žádný z jeho následovníků. Zejména jeho Tristan stal se východištěm nových směrů nejen v Německu, nýbrž i v ostatních kulturních zemích.

66. Německá opera po Wagnerovi.

Tvorba operní po Wagnerovi brala se trojím směrem. Rada. skladatelů napodobovala velikého mistra jak ve volbě látek, tak formou zpracování. Jich díla jsou většinou úpině zapomenuta. Jiným podařilo se

úspěšně přenésti »veliký« sloh instrumentální novo romantických mistrů na komickou operu. Řada jiných konečně přidržela se starších vzorů, tak na př. německého »Singspielu« a tvorby Meyerbeera.
K prvním náleží též Richard S t r a u s s ve svých prvních dramatických dílech Guntram« a »Feuersnot«. Dodělal se vlastního, svérázného slohu teprve v »Salome«, »Elektře«, »Růžový kavalír« a Ariadně na Naxu«. Dále F i li p R ii f e r »Merlin«, »Jngo«. C yr. K i s t l e r »Kunihild«, »Faust«. Fel. Weingartner »Sakuntala« »Malavika«, »Genesius« a Trilogie »Oresteia « Z ó 11 n e r» Potopený zvon.« P f i t z n e r »Der arme Heinrich«, »Die Rose vom Liebesgarten«. M a x S c h i 1-1 i n g s »Jngwelde« »Pfeifertag«, »Molocha. Ad. Goldschmiedt »Helianthus«,»Gáa«. Aug. B u n g e r t Tetralogie »Homerský svět«.
Druhý směr zahájil P e t. C o r n e l i u s svou komickou operou »Lazebník Bagdadský.« Další jeho dramata psána jsouce pod vlivem Wagnerovým - Cid a Gunldd — neměla úspěchu. H e ř m a n G ó t z» Zkrocení zlé ženy« (Opera Franceska da Rimini zůstala nedokončena). H u m p e r d i n c k »Perníková chaloupka« »Děti královské«. (Původně melodram, byla od H. přepracována v operu.) E. N. Ř e z n í č e k »Donna Diana«, H u g oW o 1 f »Corregidor« ; Eug. d' A 1 b e r t« »Odjezd«, »Flauto solo«, L e o B l e c h »To byl já~ (ostatní díla zmíněných mistrů viz ot. 50 a 7V).
Pod vlivem Meyerbeera stojí Kretschmer »Die Folkunger«,»Heinrich der Lówe« a Karel Goldmark ve své »Královně Sábské«. (Napsal dále operu »Merlin«, »Domácí cvrček«, »Gótz«, »Pohádka zimního večera«, 2 symfonie, 4 koncertní ouvertury, mezi nimi »Sakuntala<, houslový koncert a řadu koncertních a klavírních děl.)
Pod vlivem Mozarta a Schuberta vytvořil Hynek Briill»Zlatý křížek<,,W.Kienzl »Evangelistu- (mimo toho »Urvasi«, »Don Quixote«, » Kuhreigen« a několik prací komorních a klavírních). S i e g f r i e d W a g-n e r » Bárenháuter«. Pozdější jeho díla psaná ve slohu Rich. Wagnera-Herzog Wildfang, Kobold, »Sternengebot«, Banadietrich — neměla úspěchu. R. sv. p. Pr o-c h á z k a DŠtěstí« a j.
(Příště dále.)