10	CVRILL	XXXVIII.

Y
RENETITORIUCI DEJIN HUDBY.

EMIL BEZECNV. fPOKRAČOVÁNÍ.I

c) Opera v Polsce.
Konce,n XVII. a v prvé polovině XVIII. století panovala i v Polsku opera italská. K r á 1 V 1 a d i s 1 a v IV. povolal ke dvornímu divadlu do Varšavě vlašské pěvce a hudebníky, kteří dle tehdejšího zvyku též při dvoře vídeňském, berlínském, dráždanskérn o slavnostních příležitostech provozovali opery ve vlašském jazyce. Teprve král S t a - n i s l a v August podporoval polskou národní hudbu, povolav místo Vlachů české a slezské hudebníky. Tvúrcem první zpěvohry v polské řeči byl Slovák M a t ě j K a-m i é n s k i (N(,,dza uszcze šliwiona 1778). Ředitel dvorního orchestru ve Varšavě, Čech J a n S t e f a n i, složil národní operu »Krakowiacy a Górale«, též K ar e 1 K a - z i m í r K u r p i n s k i napsal řadu polských oper (Jadwiga, Kalmona atd.).
Veliký vliv na rozvoj polské hudby mělo založení konservato ře r. 1812. Prvním ředitelem jejím byl J o s• E 1 s n e r, učitel Chopinúv (viz ot. 57!) a Dobřynzského. Napsal dvě symfonie, řadu komorních děl, operu »Flibustýr«, hudbu ke »K,onradu Wal!enrodu«. Bohužel klidný rozvoj polského umění byl přerušen neblahými politickými událostmi roku 1834 a později r. 1861. Nejlepší skladatelé, zpěváci a vynikající instrumentalisti polští opustili svou vlast. Byli to zějména L i p i ň s k i, S z y m a n o v s k á, jejíž hře se obdivoval básník Goethe, bratři W i e n i a w š ti a m. j.
Největší skladatel polský vedle Chopina jest 5 tan1s1 avMoniuszko r. 1819—1872, jenž svou operou >Halkou« r. 1847 za-hájil nové období polské hudby. Byl žákem varhaníka Freyera a Rungenhagena v Ber-líně, roku 1858 byl jmenován kapelníkem varšavské opery a později professorem tamní konservatoře. Napsal mimo 13 oper (,,Ideal", „Loterie”, „Nový Don Quichote”, „Hraběnka”, „Strašný dvúr”, „Verbum nobile”, „Paní Twardowska atd.) sedm mší a dvě requiem, velikou řadu písní, klavírní skladby atd. Sledují ho L a d. Z e 1 e n s k i, („Konrad Wallenrod”, ,Goplana)" S igm. Noskowski (»Livia Quitilla", symfonie, ouvertury, kantáty, skladby klavírní). Skladby všech těchto mistrů jsou více méně rázu romantického, který v žádné slovanské zemi tak dlouho se neudržel jako v Polsce. Z mladších mistrů, podléhajících vlivu novoromantiků (viz ot. 98!), vynikli

Jan Gall, Ig. Paderewski (opera ,.Manru") Roman S t a t k o ws k i (opera „Philaenis",- „Maria” a četné skladby klavírní) a j. Zádnému z nich však nezdařilo se upoutati větší měrou pozornost ciziny.
U J i h o s l o v a n ú jest pěstění opery v začátcích. Mezi S l o v i n c i to byl Benjamin I p a v e c, který se první pokusil o hru se zpěvy v národním tónu (Tičnik a Teharski pleniči). Opery ve vlašském slohu napsal Viktor Parma a Cech Antonín F o e r s t e r (Gorenski Slovček). — U S r b o-C h o r v a t ú S t r m i č složil vlašskou operu La madre Slava ; Jaroslav L i s i n s k i psal již v národním tónu (Ljubav a zloba, Porin). Nejvýznačnějším jest Iv. šl. Z a j c, který vytvořil vedle oper a operet vlašských a německých národní opery Mislav, Ban Leget a populární operu »Zrinsky«.

64. Německá opera novější doby až po Richarda Wagnera.
Vedle velikých mistru Mozarta, Beethovena, Webera a Marschnera pěstoval operu před Wagnerem v Německu Ludvík S p o h r, (1784—1859) (viz ot. 93!). Tvoří podobně jako Moscheles přechod od směru klassického k romantickému. Výchází od tvorby Mozartovy a jest prvním, jenž užívá jako námětu ke svým skladbám opernim romantických po-věstí své vlasti („Der Berggeist”, „Faust”, „Jessonda"). Mimo četná komorní a houslová díla napsal 9 symfonií (podobně jako Beethoven, Bruckner a Mahler) a řadu sborů. Hudba jeho během doby valně vy-bledla; jest následkem přílišného užívání chromatiky přisládlá, měkká, tak že mimo 2—3 houslových koncertu z koncertní síně vymizela.
K onradi n K r e u t z er napsal „Nocleh v Granadě” s velikým houslovým solem a řadu pěkných sború.
Albert Lortzing, (1801-1851), je tvůrcem moderní německé komické zpěvohry („Car a tesař”, „Pytlák”, „Undina”, „Zbrojíř".)
Otto Nicolai (1810—49) komponoval operu „Veselé _ženy Vindsorské” a B e d ř. F1 o to w (1812—1883), napsal opery: „Marta” a ,Alessandro Stradella”.