XXXVI.	CYRILL	141

v městském museu ; 6. aby k tomu cíli zařazeno bylo do rozpočtu záduší pro příští léta, počínaje rokem 1906, ročně nejméně 200 kor. D ú vody: Češi zvláště vynikli v tomto oboru, příkladirě pražští chorregenti Horák a Mašek. Jest obava, že se originály roztrousí a skladby ty přijdou k zapomenutí. K realisování tohoto návrhu dosud nedošlo, ač již uplynulo od r. 1905 tolik let. Zemřel navrhovatel a s ním i návrh. -- Proskočila též zpráva do širších kruhů, že prý město věnovalo jednou nebo snad věnuje každoročně 500 kor. na remuneraci za ob-zvláštní pěstění církevní hudby a že prý je obdržela dáma: snad by bylo lépe vypsati těch 500 kor. jako cenu pro pražské ředitele kuru za nejlepší skladbu z oboru církevní hudby a uveřejniti ji pak v »Cyril]u«, aby se zdarma dostala do povolaných kruhú hudebních, kteří by ji náležitě mohli využiti. Tím by se podporovala skladatelská činnost českých komponistu a originály rukopisné by obdržel dle vůle dra. Holubovského městský archiv. Cennými skladbami církevními by se nejvíce povznesia domácí produkce a tím i reprodukce v pražských a jiných kostelích.
Nové varhany ve LherilClCh. Protckol sepsaný na farním úřadě v Lomci dne 31. srpna r. 1911 za přítomnosti podepsaných po prohlédnutí varhan znalci: P. Ant. Hálou, farářem z Blska, a řídícím učitelem na odpočinku Divišem Trenkvicem ze Lhenic. Přítomni též zástupci velkostatku jako patronátního úřadu: J. Buchner, ředitel velkostatku, a stavitel p. Hejny z Petrova Dvora. Předmětem jest kollaudace varhan nových ve farním chrámu v Lomci Nové varhany, postavené firmou Fr. Šurák v Česk. Budějovicích, jsou stroj zbudovaný s použitím moderních vymožeností v oboru varhanářství Soustava je pneumatická. Na místo složité mechaniky mají nové varhany splet kovových rour, jimiž pro-chází vzduch. Není tu hlomozu a ozev veškerých hlasu jest okamžitý, současný -se stisknutím klávesu. Jednotlivé hlasy (rejstříky) zhotoveny jsou přesně dle rozpočtu ze hmoty předepsané, vynikají též přesnou intonaci, pečlivým i čistým laděním. Plný stroj púsobí dojmem velikolepým. Vzduch dodává stroj v míře dostatečné. Vše zpracováno s pečlivostí a umístěno ve vkusné a zlacené barokové skříni. Hrací stál před skříní stojící jest centrálou celých varhan a dílem firmy jako specialita. Všecka zařízení stroje varhan shledána jakožto velmi účelná a od-povídající všem požadavkům moderní hry na var-hany. Poněvadž stroj, jak jest postaven a proveden, vyhovuje svým vnitřním ústrojím i zevní úpravou úpině všem v přijatém rozpočtu vyjmenovaným podmínkám, neváháme navrhnouti, aby stroj byl přijat ve vlastnictví farní obce (osady). respect. patronátního úřadu, a aby p. Šurátovi cena za stroj s podmínkou dříve smluvenou byla vyplacena. Skončeno a podepsáno! Diviš Trenkvic, řídící učitel v. V. ve Lhenicích ;Josef Pinsker, říd učitel v Lomci ; Antonín Hála, farář v Blsku; Josef Leška, farář v Lomci; Frant. Šurák, stavitel varhan z Č. Budějovic; Jan Buchner, patronátní komisař; Vinc. Hejny, stavitel.
** Smí pohřebni ústav obstarávati zpěv? Jed-notu hudebních stavu došlo několik stesku a spolu dotazů o tom, že některé pohřební ústavy osobují si právo, aniž by ředitele kúru požádali, dodávati svoje zpěváky k pohřbům. Při pohřbu, jenž jest církevním obřadem, v celém obvodu dotyčné farnosti, at v domě, v kostele nebo na hřbitově (cís. patent z 30. V. 1750 a min. nařízení z 1. VIII. 1907 § 1.) smí zpěvy pohřební provozovati jen m í s t n í ředitel kůru, tedy ani sousední ředitei hůru, tím méně zpěvácký spolek, zpěváci divadelní neb pohřební ústav. Mnozí domnívají se,

že v domě právo ředitele kúru přestává. Dle citovaných zákonných nařízení i dle rituálu právě, i zde výslovně je jmenován. Pohřnbní ústav ne-má práva míti »s v é« zpěváky. § 1. Pečeného minist. nažízení výslovně toto právo z kontesse pohřebnické vyjímá, an dí: Tímto živnostenským oprávněním nejsou dotčena práva církví a náboženských společností na výhradné konání bohoslužebných slavností za příčinou pohřbívání mrtvol (rituální funkce) aY se tyto slavnosti konají v domě úmrtním, v chrámu Páně, na hřbitově nebo 1<dekoli jinde, pak na dodávání věcí k těm funkcím potřebných, konečně na obstarávání církevního zpěvu, vy-zvánění i kostelní hudby a jinakých s rituálními funkcemi spojených církevních služeb a úkonu. § 3. Jestliže poplatky, které podle předpisu svou dobou platných zapravovati test zřízencum duchovní správy nebo jinakým církevním a kultusním orgánurn, platí se p r o s t ř e d n i c t v í m koncessovaného podniku pro pohřbívání mrtvol, budiž v sazbě u všech příslušných položek výslovně uvedena ta částka, která má připadnouti dotčeným zřízencum a orgánům. — Sazby pohř. ústavu však zadávají se bez uvedení poplatku ředitele kúru, zvláště za slavné pohřby a requiem. Odporují tedy § 3., ač § 5 dí: Schválení sazby buď odepřeno ... když poplatky v § 3. dotčené vúbec nejsou uvedeny zvláště nebo nejsou uvedeny částkami od po-volaných míst ustanovenými (zde ředitel kuru a nadřízené úřady duchovní). V tomto smyslu také učiněno J. H. St. podání nejd. konstoři a velesl. místodržitelství.
* * Tři dúležité úřední výnosy. 1. Listonoš a kapelník F. H. v B. na Moravě vyučoval hudbě. Byl trestán a odvolal se C. k. okresňí hejtmanství ve Vyškově, 25. července 1911 č• 27.123 Zdejším nálezem ze dne 9. června 1911 č 19.721 byl jste pro přestupek § 3. 9. a 19 cís. nařízení ze dne 27. června 1850 č. 309 ř. z. spáchaný tím, že jste vyučoval ve svém bytě hudbě, aniž byste to pří-slušnému politickému úřadu ohlásil, podle min. nařízení ze dne 30. září 1857 č. 198 ř. z. po-trestán pokutou 3 K. po případě vězením 6 hodin. — Místodržitelství zamítá výnosem ze dne 15. července 1911 č. 52.142 odvotání Vaše proti tomu podané, protože podstata přestupku Vám za vinu kladeného jest prokázána, pozměňuje však eventuelní trest vězení na 9 hodin, jakožto odpovídající uložené pokutě 3 K. Z tohoto rozhodnutí není po-dle § 3. min. nařízení ze dne 31. ledna 1860 č. 31. ř. z. dalšího odvolání.	(Dokončení.)
Fr. Liszt. Requiem pro mužské hlasy (sola a chor) s průvodem varhan (2 trompet, 2 trombonů a timpanu ad lib), part M. 7'50, hlasy zpěvné po M.1-50, C. F. Cahnt Nachfolger, Lipsko. Obsahuje: 1. Introit a Kyrie, 2. Dies irae, 3. Offertorium, 4. Sanctus a Benedictus, S. Agnus Dei a Communio, 6. Li-bera. Při zpívaném requiem nutno tedy sekvenci »Dies irae« předeslati Graduale a Tractus, nejlépe chorálně, poněvadž samotné »Dies irae« obsahuje v partituře 28 stran. Solové hlasy nebo solový kvartett střídá se v celém requiem se sborem. Všude jeví se moderní koncepce, hojné užití chromatu, ale při fom hluboká nálada a zbožnost. Zvláště solové partie vyžadují zralých a pevné intonace schopných hlasů. V partituře jsou též poznamenány nástupy dechových nástroju a na těžších místech i prstoklad ve varhanním partu. »Dies i r a ec a » S a n c t u s « jsou účinem nejvelikolepější a mohly by býti i krásným číslem duchovního koncertu chovanců theologických a učitel,kých ústavů. Text jest celý všude dle liturgie. V Communiu jest přidáno Amen.
F r. L i s z t, Missa (pro mužský sbor a varhany). Partitura vyšla v °Partitur-Bibliothek«- u Breit