140	CYRILL	XXXVII.

11

~li RUZnÉ ZPRÁVY. lH reformě vyat:ováni zpěvu na školách obecných

á měŠtánSkýCh. Spolek Umělecká výchova« na Král. Vinohradech pořádati bude při své pěvecké škole v měsíci březnu r. 1912 třínedělní kurs pro vyučování zpěvu na školách obecných a měšfanských. K přednáškám v kursu tomto podařilo se získati znamenitého paedagoga hudebního p. Max Battka z Berlína, jehož methoda nabývá stále většího rozšíření a uznání v kruzích odborných. K nám do Čech zavedena byla jeho methoda před několika lety řed. Adolfem Mikšem, na jehož hudebním ústavě prakticky ji počal prováděti prof. Fr. Spilka se zdárnými výsledky. Odtud prof. Spilkou přenesena byla do nového působiště jeho, na pražskou konservatoř hudby. Vedle těchto ústavů užívá se této methody v »Hudební budči« v Praze a na pěvecké škole »Umělecké výchovy« na Král. Vino-hradech a některých středních ústavech. Počátkem letošního roku (v lednu) používá se ji též na nové, po vzoru zdejších dětských pěveckých škol zřízené škole prof. Wagnera ve Vídni. Max Battke, uznávaje zásluhy o rozšíření svých moderních názorů v českých kruzích, rád by se odvděčil tím, že uvolil se přednášeti na třínedělním kursu věnovaném zvláště zpěvu školskému. Kurs poskytne účastníkům ucelený obraz všeho, co jest podle nových směrů nutno poznati k úpravě vyučování zpěvu na školách obecných a měšYanských, aby vystižen byl pravý jeho účel: vésti žáky správnou cestou k nabytí dovednosti v užívání hlasových ústroju, k vypěstování hudebního sluchu a hudebnosti vůbec a k přednášení písní způsobem dokonalým. Záleží nyní na českém učitelstvu, aby ve vlastním zájmu čerpalo poučení od samého původce osvědčené methody a dostatečnými přihláškami osvědčilo známou svoji vědychtivost i na tomto zanedbávaném poli. Kromě řed. M. Banka získán byl k přednáškám osvědčený a známý průkopník nových směru p. Frant. Spilka, professor na koservatoři hudby a dirigent Pěveckého sdružení pražských učitelů«. Přihlášky dam i pánů do kursu, jehož účastníci obdrží po absolvováníkursu frequentační vysvědčení, přijímá řed. pěvecké školy »Umělecké výchovy« na Král. Vinohradech, p. Stanislav Jiránek, professor na c. k. českém ústavě ku vzdělání učitelů v Praze, do 30. listopadu t. r.
* Pěvecké sdružení pražských učitelů bude zpí‑
vati při svých koncertech v Lipsl<u a v Berlíně též eirkevní Trajanovu znamenitou skladbu »Ó Bože...«, kterou prof. Spilka spartoval z kodexu t. zv. benešovského, jenž jest majetkem pražské konservatoře hudby.
* Sergej Tanějev, největší souvěký ruský sl<ladatel na poli komorní hudby a výborný klavírní virtuos, mešká nyní v Praze, aby cvičil s > Ceským kvartetem« svůj klavírní kvintet, který 15. prosince bude proveden při řádném komorním koncertě.
Nová Beethovenova symfonie byla nalezena, !<terou mistr složil ještě před svou I. symfonií. Po prvé bude dávána v Praze »Ceskou filharmoniír, jež obdržela právo k tomuto prvému provedení. Při této příležitosti poznamenáváme, že professor Bezecný nalezl B. koncertu I. větu z D-dur, jež pochází z doby, l<dy Beethoven koncertoval v Praze v Konviktském sále a jejž komponoval mezi B- a C-dur koncertem. Svého času byl tento objevený Beethovenův koncert dáván velmi úspěšně vídeň-

skou filharmonií a k němu byla připojena Kadence od Labora.
* Honcert hudebního listn »Smetany« byl pořádán
ve znamení skladatele Foerstra, Fibicha, Ostrčila, částečně Smetany a Mahlera. V pravdě geniálním dirigentem byl prof. Ostrčil, který o palmu večera se dělil s pěvcem Burianem. Burian nejen že jest po Carussovi králem mezi souvěkými tenoristy, nýbrž dovede strhnouti i svým uměleckým pojetím a hloubkou přednesu nadšené obecenstvo, jež v proudech za ním spěchá kamkoliv. Ostrčil se již častěji presentoval jako neúnavný dirigent »Orchestrálního sdružení«, nyní jako vůdce »České filharmonie« potvrdil svou routínu a vervu jako ředitel orchestru ve velikém slohu.
** L1St náš těší se přízni v zahraničí i uznání Má abonenty v Americe, v Bavorsku, v ltalii v Uhrách, v Chorvatsku, v Dalmacii, v Bosne, v Lublani a Vídni. Dne 15. listopadu zavítal do Prahy dr. T h e o f i l K o w a 1 s k i z Varšavy, kdež hodlá založiti list církevně-hudební »Spiew koscielny« a v administraci vyžádal si na ukázku »Cyrilla, (některá čísla přinesl již s sebou) oba archy »Katechismu církevní hudby« a Kašparovu knížku »Chorál vatikánský«. Také adressy sourodých listů německých, slovinského i chorvatského.
** Časopís ,Gregoriusblatt" vycházející redakcí C. Cohena z Kolína n. R. v čísle 10. t. r. píše: Nákladem »Cyrilla« v Praze vyšla Missa quinis vocibus od Krištofa Haranta. Skladatel zdá se stál i pracoval podvlivem Orlanda Lassa (j r. 1594). To dosvědčuje mnohé ve struktuře mše. Rozhodně zajímavá a pozoruhodná skladba, na jejíž praktické provedení se mohou ovšem jen odvážiti sbory prvořadové.
* Na pastorálních konferencích r. 1911 v diecesi
královéhradecl<é byla dána k projednání otázka DO prostředcích, kterými možno a dlužno povznésti návštěvu velikých a odpoledních služeb božích? Zajisté uveden byl jako nejmocnější prostředek k nynější návštěvě služeb božích k y á s n ý z p ě v, a to liturgický i lidový. S y s t e m i s o v a t i místa ředitelu kůrů, obsaditi je řádnými znalci p r a v é církevní hudby, nikoliv hudebními řemeslníky, pěstovati umělý zpěv a lid učiti kostelním písním, tof nejlepší odpověď na důležitou otázku, o níž mluvili letos na všech vikariátních poradách královéhradeckých. Bohužel upadá láska ke zpěvu v mládeži, u dospělých jeví se nechut společně si zazpívati; někteří varhaníci i odborně vzdělaní, (jak s námi z venkova se sděluje), zapomínají, že hlavní podmínkou všeho zdaru v pěstění církevního zpěvu jest s v ě d o-m i t é a ř á d n é konání svých povinností. Výsledek pak je, že lid k návštěvě mše sv. nic netáhne a kostelní lavice jsou prázdné. Za to hříště a sportovní místnosti jsou v neděli dopoledne přepiněny!
* Ve schůzi městské rady pražské 29. prosince
1905 učinil městský radní dr. Holubovský rávrhl, 1. aby patronátní komise uvážila, zda by se měl založiti centrální archiv pro partitury starých chrámových skladeb hudebních; 2. aby archiv ten se-stával z opisu partitur ; 3. aby archiv ten byl dán do městské knihovny a pujčován pánům ředitelům kúru pražského patronátu; 4. aby po originálech těchto partitur bylo pátráno a originály ty zakoupeny; 5. aby rukopisy partitur uschovány byly