126	CSlRILL	XXXVII.

KONKCJRS.	E:
Při děkanském chrámu Páně v Nymburce obsadí se
místo ředliteIe fůru
a spolu varhaníka

s ročním služným 600 K a požitky ze Moly. Týž bude rovněž ředitelem kúru filiálního kostela v Budiměřicích za rocní odměnu 100 K. Zadatelum jest prokázati, že s prospěchem absolvovali varhanickou školu a že dovedou nacvičiti a říditi kostelní zpěvy, že nepřekročili věk 35 let, a že jsou zdrávi a zachovalí. Místo nutno nastoupiti dne 1. prosince 1911. Povinnosti ředitele kuru vytčeny jsou služební instrukcí, jež bude na požádání za-slána. Žádosti přijímá městský úřad v Nymburce do dne 28. října 1911 do 12 hodin dopoledne.
Z patronátního a děkanského úřadu v Nymburce, dne 26. září 1911.
Děkan:	Patronátní komisař
Y. doset Rejsek,	JUDr. Emanuel Rrouský.
rova za všecky opery 120.000 M, Puccini 80.000 M, Rich. Strauss 35.000 M a Massenet 30.090 M.
101 HUD. LITERATURA 10-11
Písně rorátní a adventní (D. Orla) pro neděli a všední den vydala firma K. R e y 1 v P r a z e-I[i. Písně rorátní spracovány jsou dle rukopisuv XV[. stol., zvláště dle rukopisu z Nového Hradce [Crálové, jenž jest starším než obyčejně citované roráty královéhradecké. Vybrány jsou pouze kantileny, a to tak, aby tvořily dohrortady m e š n í píseň, v níž jednotlivé zpěvy odpovídají hlavním částkám mešním. Texty jsou revidováni. Cena 30 h. brož.
" Slezskě nápěvy. Pul kopy národních písní pro školu ze sbírl<y ]os. Mojžíška. Dvojhlasně s pruvodem houslí upravil R u d o l f W u n s c h (professor c. k. učitelského ústavu v Polské Ostravě'. Vyšly nákladem Sdružení učitelu pěvcu ve Slezsku v Polské Ostravě< za 50 h Schváleny vyn. z. š. r. slezské z 6. dubna r. 1911 č. 1-523. Autor dříve vydal ,Lidové zpěvy slezsk& pro mur_ský sbor, jež byly zvláště učitelstvem příznivě přijaty; nyní k melodiím písní, jež sebral nadučitel Mojžíšek, přikomponoval pro školní potřebu druhý hlas a prúvod houslí, většinou též dvouhlasý, který doplňuje dvojhlas zpěvných hlasu v úpinou harmonii. Na nižším stupni ob. školství lépe jest písně zpívati unisono, k čemuž učitel muže hráti na housle pouze druhý zpěvní hlas. Nejen pro mládež slezsl<ou, nýbrž slovanskou vúbec přijde W ú n s c h u v zpěvník vhod, nebot jím zachytí se tato mizící již láska k národní písni a odstraní se ony moderní popěvky«, v nichž mládež si libuje mnohdy jen z ne-znalosti cenných písní národních.
Vesperale čili Antiphonale Vaticanum, obsahující zpěvy nešpor dle nové edice vatikánské, vydáno bude dle posledních zpráv prý ještě tohoto

občanského roku. C a rr t o r i n u s čili Toni communes již vyšly. Oběma edicemi jest regulována celá psahnodie.
Dr. Jan Branberger, Ronservatoř hudby v Prase. K stoletému jubileu založení pražské konservatoře hudby napsal sekretář konserv. prof. dr. Branberger, k-vybí~nuíí výboru ,,Jednoty pro zvelebení hudb{ v Cechách< historii ústavu a použil k tomu jubilejního spisu, jež roku 1858 vydal dr. Ambros k oslavě padesátiletého trvání konservatoře. Branberger ve svém díle od str. 56. pol<račuje v Ambrosovi samostatně a líčí na základě bohatých a velmi cenných pramenú celý vývoj ústavu a dotýká se všude soudobého rozvoje umění hudebního v Čechách. Z díla jeho, jež obsahuje přes 300 stran, vyjímáme pouze data o varhanické škole, jež zajisté nejvíce budou zajímati čtenáře } Cyrilla <.
Roku 1810 založená »] e d n o t a p r o z v e-1ebení hudby v Cechách< uskutečnila za-ložení konservatoře, v níž počalo se vyučovati 24. dubna 1911. Definitivně nalezeny pro ni příhodné místnosti v klášteře dominikánském u svatého Jiljí teprve od října r. 1911. Zbožní mniši pal< hostili konservatoř po celých 70 let, čímž projevili přízeň nejen ústavu a snášeli všechny nepříjemnosti a ne-pohodlí hlučného nájemníka, nýbrž tím i spolupusobili na povznesení hudebního umění v Cechách a doltumenfovali, jak církev přátelsky se vždy chová ke všem ideálním tužbám národním. Teprve r. 1884 přesídlila konservatoř do Rudolfina.
V a r h a n i c k á š k o l a byla r. 1822 založena »Spolkem přátel pro z v e l e b e n í c í r k e v n í hudbVa.
Roku 1888 16. února připojena byla varhanická škola ke konservatoři dle návrhu, jejž podal dr. Tragy. Varhanická škola umístěna byla v Konviktské uličce čís. 293-I., kdež setrvala až do r. 1910, kdy se přestěhovala do Rudolfina. Toho roku totiž najala konservatoř pro sebe dům v Křižovnické ulici a své dosavadní místnosti v Rudolfinu pře-pustila oddělení varhanickému. Od r. 1888 jest historie konservatoře úzce spiata s dějinami konservatoře. R. 1889 ujednány byly hlavní body smlouvy mezi oběma, dosud samostatnými ústavy, dle níž F. Z. Skuherský podržel i na dále titul ředitele a přiděleno mu bylo umělecké vedení varhanní, skladatelské a klavírní školy. Rovněž učitelé varhanické školy: Fr. Blažek, K. Knittl, Josef Klička, K. Stecker a Aug. Vyskočil přijati byli do svazku konservatoře. Jmění varhanické školy 19.561 zl. bylo pře-dáno fondu »Jednoty pro zvelebení hudby v Cechách,.
Zajímavo jest, že jíž roku 1889 jednalo se ve varhanické škole o zavedení vyučování liturgii. Měl ji převzíti Y. Kordule. Tehdy se Skuherský radil o rozsahu a rozvrhu nového předmětu s dr. Haberlem v Rezně, jenž velmi ochohtě doporučil případné učebnice. Pražský arcibiskup rovněž lt tomu dal povolení a slíbil P. Kordulovi příspěvek na studijní cestu do Rezna. Liturgické přednášky však zavedeny nebyly, poněvadž pro přílišné zaměstnání jinde nemohl P. Kordula úřadu toho přijmouti
Když Skuherský od 1. ledna 1891 odešel do pense, varhanická škola zcela splynula s konservatoří a na návrh prof. Knittla, Steckra a Kličky bylo již v I[. ročníku zavedeno čtení a hra partitur. Od r. 1910 vyučuje se ve III. ročníku nauce o liturgii.
ČINNOST CYRILLSKA
01
I

Labská Týnlce. O poutní slavnosti 3. září t. r. provedeny byly v děkanském chrámu Páně (ředitel K. Štika) následující skladby: H. Tregler op. 9.