102	CYRILL	XXXVII.

Říhovského Offertorium „In virtute tua” jest pracováno v mírné polyfonii a jest v něm patrným charakter skladeb mistrových.
Přednáška „Práce a snahy cyrillské” konstatuje, co již Obecná jednota Cyrillská vy-konala a jaké si vytkla další cíle. Praktické cvičení v chorálu dle vydání vatikánského vedl docent dr. C i b u 1 k a. Bylo patrno, že se tu osvědčila notace m o d e r n í dle vy-dání, jež pořídila Obecná jednota Cyrillská. Professor H r o m á d k a z Brna poukazuje v přednášce o elementárním vyučováni hudbě, zpěvu na nové proudy a methody při vyučování hudbě a zpěvu. Český Palestrina, K r i š t o f H a r a n t z P o 12 i c, svým pětihlasý m „Sanctus” (vydáni O. J. C.) vzbudil obdiv a nadšeni, když byl cvičen.
Velmi zajímavou byla přednáška p. komisaře ministerského, inženýra E. M ó I z e r a, který na modelech a obrazech ukázal, jak veliký jest rozdíl mezi dosavadním užívaným systemem pneumatickým a elektromagnetickým, při němž zvláště byl ozev velmi přesný a rychlý.
Pan ředitel L e d v i n a mistrně zahrál v kostele sv. jakuba s naprostou precisnosti a uměleckým rejstříkováním následující skladby:
1.	G. Frescobaldi : a) Praeambulum. b) Ricercare.
J. G. Muffat : Toccata o třech větách.
J. G. Eberlín : Toccata D-mol.
J. Š. Bach : a) Praeludium a Fantasie G-dur. b) Fuga D-mol.
J. Rheinberger : První věta ze Sonaty D-dur.
J. Piutti : Fantasie G-mol.
Max Springer : Slavnostní prealudium D-dur.
Smetana-Klička : Vyšehrad.
Varhany zhotoveny závodem p. Antonína Mólzra v Kutné Hoře.
Večerním požehnáním v kostelíčku sv. Jana skončen první den. Dojímavo bylo slyšeti Dvořákův hymnus, který původně komponoval Dvořák pro svého přítele G~bla.

19. července: Při ranní mši sv. dnešní, kterou obětoval prof. dr. Kolísek, zněla prostorami velechrámu Panny Barbory K u b á t o v a ,Missa solemnis" (Edice „Cyril”) pro smíšený sbor s průvodem varhan a kvartetta dechových nástrojů. Skladba působila dojmem strhujícím, jsouc provedena řízením samého jejího autora, který také dirigoval smíšený sbor dne včerejšího. Red. Ledvina celý program pěvecký do nejmenších detailů sám nacvičil a odevzdal maršálskou hůlku řed. Kubátovi, aby sám zasedl za varhany. Po recitovaném offertoriu přidáno bylo Ř i h o v s k é h o náladové A v e v e r u m" pro ženský čtyřhlas. Vrcholem produkce bylo S a n c t u s pětihlasé od českého pána K r i š t o f a H a r a n t a z P o 12 i c, který vedle své diplomatické práce věnoval se skladbě hudební a již dle toho mála, co dosud známe, musíme ho považovati za českého Palestrinu. Mešní skladba Harantova nalezena byla v archivu vratislavském dr. Z. Nejedlým a uveřejněna v edici ,Cyrill". Sledující hlasy v bohaté polyfonii jakoby byly rojem andélíčků, kteří o závod běží k trůnu božímu, aby tam provolávali zbožné ,hosanna". Proplétající se hlasy a sbíhající se konečně v mohutnou oslavu boží podobaly se bohatému žebroví chrámovému, jež sbíhají se a zachyceny jsou mohutnými svorníky.. Chrám Panny Barbory tu vyslechl skladbu sobě ruvitou ...
Při dnešním koncertu varhanním na stroji stavitele Tučka vzpomněl mistr L e d v i n a zvláště G u i l m a n t a, nedávno zesnulého, tvůrce to moderny v oboru varhanní skladby. Poutavou byla historická přednáška msgra. arciděkana V o r 11 č k a, kterou vysvětlil osudy velechrámu a jež byla praeludiem k prohlídce památek stavitelských ve staroslavném městě horním. Dr. Kolísek včera večer při akademii zpíval ukázky z písní uhersko-slovenských a dnes podal jejich rozbor; dokázal, že kotví na podkladu chorálu řehořského, že jsou v toninách řeckých a starccírkevních složeny a během doby bohužel u mnchých z nich byl ráz jejich setřen a porušen vnikáním i cizích živlů na Slovensko.
Přednesem několika pisní potvrdil svá theoremata, založená na vědeckých studiích svých a slovenských znatelů domácí písně. Dr. C i b u 1 k a pokračoval dnes zcela prakticky bez dlouhých a zbytečných theoretických výkladů ve cvičení chorálu edice vatikánské dle G r a d u a 1 e p a r v u m (ed. ,Gyrill"). Ředitel K a š p a r ne právě barvami růžovými líčí smutné poměry na venkovských kruchtách a pojednává o způsobu, jak opatřiti ředitele kůru pro venkovské opuštěné chory. Navrhuje zříditi komisi, jež by po náležitém uvážení pod-jala se akce a hleděla nápravy. Diecése b u d ě j o v i c k á opětně žádá Obecnou Jednotu Cyrillskou za zřízeni j e d n o r o č n i h o k u r s u pro ty, kteří by při nynější neúpravě míst