XXXVII.	CYRILL	69

sídlech theologické instituty, na nichž professoři jsou státem honorováni a vzájemnou dohodou moci světské i církevní ustanoveni.
Mimo sbor professorský, jež podléhá zákonům o universitách, jsou ještě p ř e d-s t a v e n í a 1 u m n á t u, v němž bohoslovci žijí společně, a hlavně po stránce náboženské doplňují pod vedením těchto představených vědecké a theoretické přednášky universitní. K d o m á c í m mimouniversitním přednáškám patří na př. liturgika, ritus a praktické pěstění zpěvu. Učitelové těchto předmětů nejsou v žádném svazu s universitním sborem professorským.
Na všechny rektoráty kněžských seminářů jsem poslal dotazník s těmito body
1.	Jaký jest počet hodin a rozdělení jejich pro vyučování liturgickému zpěvu ? (Kolik hodin v celku se mu učí týdně, zdali jest rozděleno vyučování po ročnících či po odděleních ?)
2.	Tvoří-li vybraní pěvci pěvecký sbor, který se účastní liturgických úkonů v kostele seminářském nebo také v kathedrále ?
Jsou-li všichni bohoslovci povinni účastniti se vyučování liturgickému zpěvu a konají-li na konci roku z něho zkoušku?
Zdali vedle praktického zpěvu se konaií o církevní hudbě na ústavě přednášky theoretické a vědecké?
Stav, jméno a honorář učitele zpěvu.
Přání a návrhy o povznesení a reformě církevního zpěvu při kněžských seminářích.
Většina rektorátů odpověděla a z odpovédí možno sestaviti následující celkový, ne ve všem utěšený obraz.
Až na velmi řídké výjimky jsou zavázáni účastniti se všichni bohoslovci hodin pro církevní zpěv, který je tedy při theol alumnátech obligatorním. Odchylky od tohoto pravidla jsou jen v některých klášterech, kde se učí zpěvu novicové a pak až theologové IV. ročníku.
Velmi těžko dá se říci, kolik hodin týdně věnuje se při jednotlivých alumnátech c e 1 k e m zpěvu. Přicházejí totiž skoro všude do rozporu dva principy. Dle prvního alumnát tvoří dvě veliká o d d ě 1 e n í ; oddělením vyšším jest vlastní »schola cantorum«, sbor vybraných zpěváků, který obstarává zpěvy při domácí bohoslužbě. Dle druhého principu jest vyučování zpěvu po r o č n í c í c h ; bud se učí v každém ročníku zvláště, nebo se spojují některé dohromady. Obyčejně se hledí mezi oběma principy získati kompromisu; z celého alumnátu se vyberou nejlepší zpěváci; ti tvoří »scholu«. Ostatní se jmenují »nezpěváci« a těm se udílí vyučování dle ročníků.
Počet vyučovacích hodin pro »n e z p ě v á k y« jest velmi různý v jednotlivých seminářích a neodpovídající látce, jež se má probrati u posluchačů, kteří vstupují do theologie a neznají mnohdy ani noty. Uvedu jen příklady; v semináři a) jest pro každý ročník vyměřeno půl hodiny zpěvu, v celku pro celý ústav 21/2 hod. týdně. Ustav b) má 1 hod. pro theology I. ročníku a druhou hodinu pro tři vyšší ročníky společně. Jinde
c)	jest spojen první ročník s druhým, třetí se čtvrtým, a mají po hodině týdně. Zajímavá
jest osnova, dle níž se jedna hodina věnuje kněžským intonacím ve IV. roč., jedna hodina pěveckému sboru (schola) a půl hodiny jen nezpěvákům ! Ti, co něco dovedou, mají na zpěv celou hodinu; co nedovedou nic, jen půl hodiny. Patrně se tu jednalo dle slov Písma: »Majícímu bude přidáno. . .«
Lépe jest na tom ústav, kde dvě hodiny týdně jsou věnovány nezpěvákům I. roč., jedna hodina společně nezpěvákům z I1., III. a IV. roč., a dvě hodiny p ě v e c k é m u sboru. Jinde spojili celý první ročník s nezpěváky II., III. a IV. ročníku a dali mu jednu hodinu týdně. Zpěváky z II., III. a IV. roč. cvičí jednu hodinu týdně ve zpěvech pro domácí bohoslužbu potřebných. Nejspravedlivěji si počínají v jednom semináři v Haliči; každému ročníku nadělili po jedné hodině. V hodinách těchto, v nichž se vyučují ne-zpěváci po ročnících, jest předmětem učebním c h o r á I. Sbor z p ě v á k ů věnuje se kromě chorálu i polyfonii. Nezpěváky po ročnících vyučují zvláštní, honorovaní učitelé zpěvu, kněží i laici. »Scholu« řídí obyčejně bohoslovec z nejvyššího ročníku, který má místo platu vábný titul ~praefectus musicae«,
Zvláště znamenité jsou h o n o r á ř e učitelů zpěvu. Jejich výše jest v převráceném poměru s jejich námahou. Čím více kdo z nich projevil lásky ke zpěvu, tím mu byl dán menší plat. A kde na př. docela sám rektor nebo vicerektor semináře, jako výborný znatel nového vatikánského chorálu ujal se energicky reformy zpěvu ve svém ústavě,