XXXVII.	CYRILE	61

Z novějších knižních publikací zasluhuje zmínky:
1. Dr. S u r z y ň s k i, »Wyciag z Gradualu Rzymskiego w wydaniu Watykánskiem z polskiem tlomaczeniem rubryk i tekstu. Toto Epitome z Gr. Rom. opatřil přel{ladem a úvodem o přednesu dr. Surzyňski, jako učinil to pro nás Cechy prof.. Dobroslav Orel.
Jest nám tedy vedle Orlova Gradule Parvum nejbližší, kdo by tedy si chtěl zaopatřiti (na př. k vuli vydání v chorálních notách, nebo úpinosti) doporučujeme toto. Je to skoro úpiné Graduale

Romanum, nebol nescházejí na př. ani antifony při umývání nohou na Zelený čtvrtek.
] u 1 i u s B a s4radualia«, versus Allelujatici et Tractus pro dominicis et festis duplicibus in cantu simplici e cantu ecclesiarum ambrosianae, aquileiensis, graecae et mozarabicae.
Jak již titul naznačuje, je to sbírka zpěvů, za náhradu těžkých melodií ve vatikánském vydání, co možná v nejsnadnějším slohu. Je to zpusob zpívání výlučně skoro sylabického. V Německu byla kniha tato (cena 2 M. 40 Pf. váz.) ]tritikou vřele uvítána.
J. C. S.

,i l" I RUZNÉ ZPRÁVY. 1011

Professora Emila Beaecného »Repetitorium dějin hudby bude vycházeti pravidelně v každém čísle > Cyrilla <. Zodpoví všech 100 otázek, sestavených svob. p. R. Procházkou ke státním zkouškám a probere přehledně líteraturu z oboru dějin houslí, zpěvu, varhan a klavíru. Prof. Bezecný, vydavatel starých památek mensurální hudby v »Denkmáler der Tonkunst in Osterreich«, professor paedagogiky na konservatoři, člen komise pro státní zkoušky, napsal k naší žádosti na základě dlouholeté učitelské své zl{ušenosti přehledně stručný dějepis hudby ve formě zodpověděných otázek, aby umožnil hlavně učitelstvu hudby na paedagogiích, středních školách a privátních ústavech přehledný výklad o dějinách hudby. Literatury cizojazyčné podobného spisu postrádají. Samozřejmo, že bude potřebnou pomuckou i těm, kteří v krátkosti si chtějí opakovati historii hudby ke státním zkouškám.
T Dekret sboru posv. obřadů o knihách edice vatikánské a jich otiscích z 25. ledna 1911 praví:
1.	Chorální notace o f f i c i e 1 n í h o Graduálu římského a úvodní slova k němu úpině stačí, aby dle nich se správně přednášel chorál edice vatikánské.
Z toho duvodu zapovídá se pro příště vydávati a tisknouti chorální knihy, jež by byly notovány chorální notací s rhytmicicým označov á n í m melodií; dosavadní podobná vydání se jen trpí. 3. Představení církevní smějí rhytmisovaná vydání chorálních knih trpěti, pokud jsou již zavedena, ale není jim dovoleno n e p ř i p u s t i t i užívání puvodního vydání Gr. Romanum. — Zákaz Apošt. stolice týká se pro budoucnost tisků takových vy-dání, jež mají sice chorální notaci jako původně vydaný graduál, ale k této chorální notaci různými znaménky (tečkami, čárkami) označují zdvižení noty a t. z. »moru vocis«. Temito značkami se porušuje totiž a pozměňuje původní v a t i k á n s k é vydání. Zákaz ten se však naprosto nevztahuje na ona různá vydání, jež mají m o d e r n í n o t a c i na osnově pětilinkové a houslovém klíči. Je tedy G r a d u a 1 e p a r v u m, vydané O. J. Cyrillskou, nejen přípustné, ale církevní vrchností řádně schválené aproto doporučení hodné.
* Vesperale vydání nového se dotiskuje, jak se redakce dovídá na základě soukromých. zpráv z Říma.
Dr. Z. Nejedlého obsáhlé dílo »D ě j i n y zpěvu husitského až do kompaktát«

bylo poctěno cenou král. společnosti nauk a přijato k vytištění. Jest pokračováním jeho >,,Počátků zpěvu husitského« a bude nejen po stránce pěvecké, nýbrž i po stránce historické důležitým pramenem pro po-souzení doby husitské. Obsahuje přes 40 archů.
* První rakouský hudebně-paedagogický kongres ve Vídni jest od 20.—23. dubna. Jako delegáti Obecné Jednoty Cyrillské jsou vysláni redaktor Cyrilla, ředitel B. Kašpar a ředitel J. Winter z Kolína. Referent hudebních záležitostí při pražském místodržitelství, p. baron Procházka, mluví o reformě státních zkoušek, ndp. biskup Gross z Litoměřic o úkolu církevního zpěvu v kultuře lidské a redaktor listu o vyučování zpěvu v seminářích. Shromáždění odborníků z celého Rakouska bude velikolepé. Je přihlášeno přes 1000 účastníků. Protektorem kongresu jest ministr kultu a vyučování. V příštím čísle při-neseme referát o schůzích a jednáních, jakož i o návrzích delegátu O. J. C. Bude se jednati též o za-ložení české samostatné skupiny paedagogického svazu
* Zeyerova Mariánská Zahrada byla uvedena v živých obrazech na scénu strahovského divadla v Praze IV. malířem K. Klárem a vypravena péčí ndp. opata Zaorala skvěle. Myšlenka výborná na-lezla též dobrého zrealisování. Jednotlivým obrazům předcházela recitace básnického slova Zeyerova, jež bylo provázeno na způsob melodramatu tlumenou Hrou harmonia zdáli znějícího. Při obrazech zpívali za oponou chovanci hradčanského ústavu slepců připadné sbory Říhovského a slepce Aloise Per-mana, jenž část hudební sám obratně ved(. Při posledním terminu podrobil se s prospěchem i státní zkoušce z hudby.
Sdružení učitelů-pěvců ve Slezsku pořádal v Opavě v neděli 26. března 1911 koncert, dirigent professor Rudolf Wůnsch. Pořad byl : 1. Smetana: Píseň na moři, mužský sbor ; 2. a) Frimml: Ho-vory srdce č. III, b) Dvořáček: Ach, není tu .
písně ; (zpívá sl. Lída Mašková, doprovází p. učitel V. Vychodil); 3. Křížkovský: Odvedeného prosba, mužský sbor; 4. Alard: Fantasie motivů z »Fausta« pro housle a klavír. (Učitel E. Karlický, učitel E. Tengler); S. a) Smetana: Vlaštovičky, b) Palla: Chodská, mužské sbory; 6, Bendl : Duetto z opery >Lejla« (sl. L. Mašková a učitel Lumír Prasek); 7. Klička: »Naše Perla«, mužský sbor; S. Dvořák: Arie z Rusálky, pro sopran s klavírem ; 9. Léonard : koncert op. 15, pro housle s klavírem; 10. Lidové zpěvy slezské, mužské sbory.