XXXVII.	CVRILL	37

boře r. 1580, píseň »N a s t a 1 n á m d e n ...«, kterou před 19ti lety přinesl Blahoslav v kancionále, tištěném v Šamotulích r. 1561. Stanislav Kantor připomíná, že ji složil kněz Jan Dobeš, ale Blahoslav ve svém Rejstříku `) má ji mezi četnými písněmi, jichž text zbásnil Br. Lukáš, rodič a bakalář pražský, muž mocný v slovu i v skutku (t 1528)• Blahoslav rozeznává mezi písněmi, jež Lukáš »ze starých, prvnějších předělával«, a písněmi jeho púvodními. Předělané jsou čtyři, ostatní má za původní; mezi původními pro dobu vánoční uvádí »Nastal nám den ...« Než zcela samostatně píseň ta pracována není. Před dobou života Lukášova jest v kodexu Vyšehradském obsažen v pol. XV• stol. první typ této písně o t ř e c h v e r š í c h ve sloce. Lukášova pětiveršová sloka písně jest jen parafrasí sloky trojveršové.
Blahoslav čerpá data o autorech písní kancionálu Šamotulského jednak ze své zkušenosti, jednak věří některům pobožným starcúm nebo nahlíží do starého nemalého Rejstříku, který mu dal Br. Jan Cerný, v němž drahně bylo toho poznamenáno, která píseň od kterého z předkův našich byla skládána. O skladatelské činnosti Lukášově dozvěděl se nejvíce asi z tohoto posledního pramene; jeho zkušenost mu tu nepověděla ničeho, poněvadž mu bylo pět let, když Br. Lukáš zemřel. Zprávy o autorech písní přijímá kriticky a činí rozdíl mezi udáním zaručeným a domněnkami. Na př. dí o písni »V kostele Bohu zpívejme« : »flanc quidam putant Benedictum composuisse. Ita et ego sentio«. (Tu p r ý složil jakýsi Benedikt. Jsem téhož mínění.) O písni »S výsosti na tento svět« praví docela, že ji složil j a k ý s i kněz Mirínský "). 0 autorství Lukášově 3) při písni »Nastal nám den« nevyslovuje však žádných pochybností ani domněnek. Přesně konstatuje, že ji složil O tvrzení Blahoslavově v tomto směru nebylo třeba žádné diskuse, dokud studiem českých kancionálů nepřišlo s2 na zprávu, která udání Blahoslavově odporuje.
Stanislav Kantor, člen českého sboru líterátského v Táboře, psal mezi r. 1578—1582 svůj kancionál a v něm též uvádí velmi přesně prameny, z nichž čerpal. Tak na příklad píše, že ranní 'píseň , Uslyšal jsi naše modlitby, Pane« se zpívá, jako »Věj, větříčku, z Dunaje« a pochází od kněze J a k u b a z K u n v a 1 d u, který byl děkanem v Táboře. Píseň na boží přikázání nalezl v »bílím Kanczionalu« (fol. 7W). Kněz B a r t o 1 o m ěj S o b ě s 1 a v s k ý složil prý písně o 10 slokách »Smutni jsúc učiněni budem«. Tedy do nedaleké Soběslavi zašel si Stanislav Kantor pro písničku, aby ji vepsal do svého kancionálu. Jinou píseň o 30 slokách »Sv. Lukáš o tom píše« s ním sdělil ve středu po sv. jakubu Velikém r. 1578 řezník Martin R os a ; i tu pojal do své knihy. Byt zajisté povděčen tomu, že se dopídil písně o 38 slokách »Smrt na nás uvedl Adam všech otec náš«, kterou před svou smrtí složil r. 1570 slavný, Jan Táborský. '°) Nelenil, aby si neopatřil píseň o 13 slokách za úroda zemskou »O všemohúcí Bože náš«, kterou v dalekém Náchodě složil kněz J a n A n d ě 1 í č e k, rodilý z Tábora.
Jak viděti, záleželo Stanislavovi na tom, aby v kancionále pro Tábor psaném byly písně rodáku táborských nebo mužů z okolí Tábora, jako na př. z Klokotské Hory. Mimo to neváhal přjjmouti trojhlasé » Patrem« z B 1 a n í k u, »Patrem« S k a 1 i c k é, jež obsahuje i »Kodex Slavětínský«, psaný v době Vladislavově. R. 1582 vepsáno jest do kancionálu Stanislava Kantora »Patrem« J o a c hi m a z K a p í H o r y a r. 1881 jsou na konci knihy napsány rorátní zpěvy, jak je složil J i ř í k N a z o K o u ř í m s k ý z e Z 1 o n i c, toho času děkan v Táboře. Roráty ty nenabyly milosti před členy katolické komise, jež chodila za doby protireformační po Čechách revidovati staré památky kališnické a jméno autorovo zamazala černí. Jest však přes to čitelné. Stanislav Kantor jest při své práci velmi svědomitý; i v nadpisech při jednotlivých písních připomíná, dle které jiné, třeba světské písně, se ta ona náboženská píseň též může zpívati. Na př. píseň ~Tu'f již nechci meškati« prý se může zpívati , jako »Sjobotecz zámek ") tvrdý« (Fol. 160 h). Dbá ve všem historické věrnosti, ač kancionál jeho byl určen nikoliv pro latinský kůr, nýbrž na světlo vydán sice k chvále Pánu Bohu, ale jen literátům č e s k ý m kůru prostého na nové kruchtě.
Jeho zmínku o knězi Janu Dobšovi, jako autoru písně »Nastal nám«, nelze tedy bráti na lehkou váhu, když ve všech svých zápisech a udáních pramenův jest velmi pečlivým.
7)	Jednání Jednoty Bratrské IX. fol. 325b.
Jednání.]. Br. 1X. 3419.
") Mareš, Zivot Petra Voka z Rožmberka.
'0i Jan Táborský z Klokotské Hory (" 1500 v Klokotech u Tábora, f 1572 v Praze). 71) V Uhrách na Dunaji.