CASOPIS PRi POSVÁTNOU

KATOLICKOU HUDBU 1 ČECHÁCH, NA MO‑

ZÁROVEŇ ORGÁN A MAJETEK OBECNÉ JEDNOTY CVRILLSKÉ. — ZAKLADATEL FERD. J. LEHNER. REDAKTOR DOBROSLAV OREL.	
=CYRILL« vychází měsíčně mimo prázdniny desetkrát za rok. Roční předplatné 5 K (mimo Rakousko 6 K) přijímápokladník Clem. Kuffner, farář, Praha IV.; rel,iamace nefrank. a inseráty administrátor Boh. Fí ašpar, řed. kůru na Smíchově 271. Veškeré rukopisy a časopisy na výměnu přijímá redaktor listu 	Dob. Orel, Praha-VII. 348.	
ROČNÍK XXXVII.	BŘEZEN 1911.	ČÍSLO 3.
NAŘÍZENÍ nejd. k. arcfb. konsistoře v Prase o odebírání časopisu „CYRILL” na učet zádušniho jmění j°
z 8. ledna 1909 čis. 16.587., nejd. b. konsistoře v H r a d c i H r á lově z 21. ledna 1909 č. 1225.. nejd.
b konsistoře v L i t o m ě ř i c í c h z 15. února 1909 č. 975. a nejd. b. konsistoře v Č. Budě j o v i c í c h
z 15. února r. 1909. č. 4., povolení nejd. b. konsistoře v Olomouci předpláceti čas. „Cyrill” z kostel
ního jmění je v „Acta Curiae Archiepiscopalis Olomucensis čís. 3, 1903, str. 44. Nr. 430811.
Yříluha k číslu 3.: Dr. IIrnbík : Svaty' tyden v malém farním kostele.
OBSAH: Steckerova »Missa solemnis«. — D. Orel : Nastal nám den veselý. (Dokonč.) — B. Kašpar O právu štolovém ředitele kůru. (DokončJ — J. Omáčka : Zelený čtvrtek. Smíšený sbor bez průvodu: Graduale ; Offertorium. Veliký pátek : Vexíla régis prodeunt. -- H u d e b n í 1 i t e r a t u r a. Různé zprávy. — Cinnost c yri11ská— 1nserátV.
11§11[1111 I&§11tIi 111111111111 I e IRE li i1111111 I I I§§ 1111111 7 1 1 1 ia11111111111111i1111111i111111i
Steckerova „Missa solemnis11
Dr. CYRILL SVCHRA.
u
j
ubileum padesátky prof. Karla Steckera přináší s sebou náhodo významné jubileum jeho největší skladby, mše »Solemnis«. Je tomu 20 let, co byla vpdána. Dvacet let ve vývoji naší církevní hudby, které věnuje se u nás poměrně dosti sil, vábí vyšetřit okolí, v němž skladba tak veliká, jakou Steckerova »Missa solemnis« jest, vyrostla, eventuelně stanovit vliv, jaký ona měla na produkci po ní následující. K tomu jest po-třeba skladbu tu důkladně znát.
Když vyšla (počátkem roku 1891 u Fr. A. Urbánka), napsal o ní kritiku Hynek Palla v Daliboru. '1 V ní je také podrobný rozbor této mše. Rozbor ten má jedna velikou vadu: nevytýká dosti ostře jedna vysoce charakteristickou složku technického umění Steckerova — monotheratismus. A přec každá stránka partitury nutí k obdivu nad úžasnou dovedností skladatele právě v tomto ohledu. Neodvolávám se proto na rozbor Pallův a podávám rozbor svůj, který chce monothematismus Steckerův v celé jeho veliké ceně konstatovati.
Níže podávám systematický přehled motivů v »Solemnis« vystupujících. Jak vidno, jsou seřazeny ve 3 skupiny. Prvá z nich obsahuje vlastně jediný motiv, jehož různé formace diktuje rhytmika, nebo jiné zladění (motiv a;, jest psán v moll — jiné motivy jsou v dur) nebo pouhé převrácení (motivy: ag, a,(), a ai2, poslednější zas mollově zladěn). Skupina b,—b, má motivy, jichž příbuznost aspoň z valné části lze dokázati
1) Ročník XIII. čísla: 24, 25. a 26. I v tomto časopisu jest o ní obšírnější zmínka v článku »Obrana reformy církevní hudbyt od Frant. Jiráska roč. XXXI[. str. 88. - 89.).