38

Užívání jednotlivých druhů chorálního notopisu neurnového nelze přesně od sebe odděliti hranicí časovou. Muší nožky, písmo hřebové i podkovové objevraje se současně v různých rukopisech z téže doby. Jednotlivé kláštery užívají tradicionelně určitého písma bez ohledu na pokrok jinde. Někde opisují se liturgické knihy ve XIV. století věrně se starým notopisem clieironomickým bez linek, co jinde mizí notace neurnová (hřebíčková i podkovová) jsouc vytlačena prostou, samostatnou notou p o d o by čtyř h ran n é (n ota q u a d r a t a) na osnově čtyřlinkové i pětilinkové.
Černá nota quadrata čili quadriquarta má v knihách českého původu od konce XIV. století výhradně tvar kosočtvercový čili r h o m b i c k ý; touto paleografickou zvláštností liší se naše zápisy od souvěkých rukopisů cizích. V notaci čtvercové mizí dosavadní rozdíl mezi upunctum« a :>virgou« ; jednotlivě psaná nota má prostě podobu kosočtverce nebo čtverce; i v tom jest zjednodušen notopis, že nemá značek pro ozdoby zpěvné, jako bylo quilisma, epiphonus, cephalicus, plica a j. Jednoduší se melodie chorální a tím odpadají bývalé komplikované neumy. Ve skupinácli se kosočtverce vážou příčnými čarami.
Chorální melodie počaly se na místě n e u m psáti notami černými; co mensurální hudba užila však v XV. století not b í l ý c li.
Starobylá píseň »Hospodine, p o m i l u j n y« jest ve XIV. stol. psána notou rhombickou.

Obraz 16. Faksimile z rukopisu upiv, knih. v Praze, sign. Ill. D. 17, fol. 15b z r. 139'7.
Typickou notaci čtvercovou tvaru rhombického vykazují knihy arcibiskupa Arnošta z Pardubic z r. 1364. -- Hlavičky notové přesně udávají svým umístěním na osnově linkové zpěvné intervally. Není proto třeba příklady transkribovati do moderní notace. Osnova jest čtyřlinková, nikoliv pětilinková. Melodie jsou všude chorální o volném rhytmu řečnickém, bez mensury, která k nám přišla teprv později z Francie.