3

33
Forma jednotlivých neum na obraze 11. a 12. jest v zásadě touž, kterou obsahuje vzorec vývoje jejich ve stol. XII. a XIII. na obraze 2. (str. 18). Pokud jeví ně-které z nich zvláštní a odchylný poněkud ráz od podoby všeobecně užívané v rukopisech cizích, osvětluje obrazec následující (čís. 13.).
r punctum.	`(rr -íp >*,,o porectus	j y	cephalicus.
*t	ti clivis-	í1 n	 ř torculus.	#~ quilisma
podatus.	s. +,v   bistrofa.	A epiphonus
Obr. 13.
Transkripce Gloria z tropáře. Faksimile na str. 31. Tonina frygická.
Glo - ri - a in ex - cel	sis De - o	et in ter	- - ra pax ho - mi - ni - bus
}r r r	~j	r r _	TT , ~  ~I	 ~
— J• ~~. ~ ~ ~ ~ ~ L~ -i I —1-11 _r ~ _  I "1 -i- I  I- --~ r } r - --7~-r -I-~ ~~ ~—r bo-nae vo- lun-ta-tis, lauda-mus te, be - ne - di - ci-mus te, a-do - ra - mus te, glo-ri‑
	M
ficamus te,	gra-ti-as a - gi-mus ti-bi propter magnamgloriam tuam. Domine Deus,
~~ ~ r	M ~  I ~	rr- 
rex coe-le-stis,De-us Pa-ter o-mni-potens,Domi-ne Fi-li u-ni-ge ni-te, Je - - su Christe.
7. Písmo hřebové, písmo podkovové, nota quadriquarta, nota rhombická, nota caudata, písmo barokové, tištěná nota chorální.
V 13. a 14. st. mění se »muší nožky« v jinou podobu neumového notopisu, jež se nazývá p í s m o h ř e b o v é čili h ř e b í č k o v é (Nagelschrift). Melodie byly bohaty na různé ozdoby, pro něž n. hřebová měla zvláštní neumy. C 1 i v i s byl podoby hřebu. Následuje příklad z antifonáře Sedleckého. (Obr. 14.)
') Instruktivní popis tropáře z r. 1235 a výklad neum, v něm užitých, podává a faksimilovanýtni obrazci osvětluje dr. J. Pachta v obsáhlé studii »Poznámky a vysvětlivky k Rorátním zpěvům, »Cyrill« 1881, str. 91, 92.Lvláštní melodie tohoto Gloria, složená v tonině frygické, shoduje se až na nepatrné výjimky se zápisem »K y r i a 1 e« Arnoštova z r. 1364 (kapitulní knihovna v Praze IV., sign. P/9 fol. 51a—52a). (Kyriale Arnoštovo má na př. na slovo »etc v 1 . ř. podatus »h - c> ; v 3. ř. na »magn am» »f—d«; v 4. ř. na ~D e u sr »c—g«.) Poněvadž ji nebylo dosud možno nalézti v jiných rukopisech ani tiscích původu cizílio a poněvadž ji obsahují knihy Arnoštovy, ]ze souditi z toho, že ťropář a Arnoštem fundované knihy jsou v tízkém spojení; snad písař Arnoštových knih použil tropáře jako předlohy. Pak by též bylo nutno toto Gloria považovati za skladbu domácí.