160	CYRILE	XXXV1.

Prof. A m é d é e G a s t o u é, Traité d' llarmonisation du Chant Grégoríen sur un plan nouveau, Lyon, Janin Fréres.
Prohlašuje se výborný vědec v chorálu pro volný směr v harmonisaci chorálu, který u nás prakticky zahájil prof. Springer.
S c h i l d k n e c h t-S p r i n g e r, Orgelschule I. B; 279 str. Coppenrath, Řezno
Prof. Springer přepracoval starou Schildknechtovu školu na varhany, že z ní zbylo jen jméno Schildknechtovo na titulním listu. Springer uloži! v ní své mnoholeté zkušenosti jako praktický varhaník a jako nadaný skladatel obohatil ji výbornými příklady. Též theoretická část jest pozoruhodna, zvláště pokud se dotýká výkladu chorálu a starých tonin. Je to nejlepší škola, jaká vubec existuje. Bylo by dobře, aby se zavedla na varhanických školách a učitelských ústavech.
R a v e g n a n i, Metodo compilato di Canto Gregoriano, IV. vyd., L. 1'50 Societá di S. Giovanni Evangelista, Desclée e &. Roma 1909.
Vlašská rukovět chorálu vatikánského obsahuje v I. části theorii hudební, pojednání o rhytmu a o přednesu skupin melodických. Díl I1. poučuje o liturgických recitativech a o psalmodii. V třetí části jedná o metru, tropech a sekvenci.
M. J a k u b i č k a, Ritus kartnsiánský v Časopise katol. duchovenstva, roč. 1910. Dr. med. A l e x. P i e t r o w s k i, Die Quintnplizitiit der Rhytmik in mittelalterlichen Melodien. Berlin 1910.
Ve své disertační práci doktorské dokazuje autor pětidílový takt písní starých, jež čerpá ze sbírky BShmovy. Dr. mediciny se chce stát ještě doktorem filosofie
Petr R i c c i 0. S. B., Metodo teoretico-pratico di Canto Gregoriano tradizionale, Desclée Lefebvre 1904. Tournai v Belgii.
První část má 7 kapitol o theorii chorálu, díl II. v 16. kapitolách mluví o provedení chorálních melodií. Stran celkem 120. Riccí jest členem komise církevně-hudební pro diecesi florenckou a ve Fiesole.
E u s e b i o C 1 o p, Breve Método del ('auto gregoriano, Desclée, Lefebvre 1904, str. 41, v 6 kapitolách.
P. F i d e 1 i s B ó s e r, Der rhytmische Vortrag des gregorianischen Chorals, Diisseldorf 1910. II. vydání, 53 str.
1. díl: Der Rhytmus; [I. díl: Der elementare Rhytmus: III. Der dekla natorische Rhytmus.)
Dr. R e c k, Das iiIissale als Betraehtnngsbnch, Freiburg 1909 (4 díly).
Dr. M ó h l e r u n d O. Gauss, Kompendium der Katliolische.n Kircleunmsik, Freiburg 1910.
D. P. Bastien, Eleineutar-Choralschnle, (překlad frane. originálu), 2. vydání, Tournai 1906.
Jan Procházka, řed. kůru v Pardubicích, Veselé chvíle mládeže (22 skladeb na 2 ruce pro klavír) a Albem nejoblíbenějších národních písní (23 skladeb s průvodem piana neb harmonia). Každá skladba po 3 K. Ve vlastním nákladu.
J a r. K o c i a n, l)vě Ave Maria, I. pro soprán, housle a varhany, II. pro ženský hlas s průvodem varhan. V. Kotrba, Praha, 2'60 K.
I. V plynné melodii komponovaná sopránová arie jest provázena houslemi, tež často vystupují do závratné výše; podklad harmonický tvoří v celé skladbě neustále synkopovaný pruvod, který lépe by slušel klavíru než předepsaným varhanám. II. V adagiu nesený cantus firmus, nejvýše »fis« dostupLijící, i při chromatickém vedení vyniká zpěvností a jest provázen charakteristickými harmoniemi na varhanách.
A. C u 1 k a, Vánoční koledy s průvodem harmonia dle starých zápisů. Nákladem vl. v Potěhách. Vhodno pro vánoční hry.
Firma » A. C o p e n r a t h« v Řezně vydala násl. skladby: P. G r i e s b a c h e r op. 132, Missa in hon. s. Venceslai pro 4 hl. smíš. s průvodem varhan nebo harmonia. Part. Mk 2'50, hlasy po 30 pf
Tato na effekty bohatá skladba mešní a při tom snadná v provedení jest věnována řediteli N. Iíubátovi a jeho pěvec ému sboru v Plzni.
P. G r i e s b a c h e r op. 127, Marienbliiteu, 6 Lieder zur Verehrung der set. Jungfrau Maria pro smíš. sbor a varhany, part Mk 240, hlasy po 30 pf. Texty jsou německé.
j. M i t t e r e r, op. 161, 10 Kirchenlieder fiir 2—3stimmigen Frauenchor mit Orgelbegleitung. Part. Mk 2'40, hlasy po 30 pf. Písně pro různé doby církevního roku, různé svátky jsou komponovánv v malém rozsahu tónovém pro 2 soprány a alt.
V. G o 11 e r, Te Denm pro ženský sbor a varhany, Mk 1'50, hlasy po 15 pf. Vhodná skladba pro dívčí instituty, kde se pěstuje církevní hudba.
M a x S p r i n g e r op. 22, Missa „Lauda Sion” pro smíš. sbor a varhany, part Mk 2'80, hlasy po 30 pf. Věnována J. M. nejd. p. J. Grossovi, biskupu v Litoměřicích.
Motivem v ní jest počátek chorální sequence z Lauda Sion«. Thematičky založená Springrova práce vyniká dramatičností a vznosen- Pruvod varhan jest obligátní.