156	CYRILL	XXXVI.

Že Filharmonický spolek »Beseda brněnská« dala zasaditi pamětní desku na budovu kláštera na Starém Brně, sdělili jsme již svrchu.
Pomník postaven v Neplachovicích, o čemž podávám následující zprávu.
Křížkovský je rodem Slezan a záhy před lety tam sbíráno na pomník, jenž měl býti postaven v jeho rodišti Holasovicích. Větším obnosem přispěl pěvecký spolek »Křížkovský« v Karlíně a »Křížkovský« v Opavě, jenž fond spravoval a rozmnožoval; také bývalá učitelská jednota opavsko-krasyňská sebrala značnější obnos. Pětadvacetiletá památka úmrtí Křížkovského dala podnět k provedení myšlenky. Koncem dubna konána první porada a 18. září již pomník odhalen -- ne však v rodišti, nýbrž ve farní osadě Neplachovicích. Rodiště Holasovice jsou poněmčené a byla obava, že by byl pomník zneuctěn, ano obec by ani nedovolila jej tam postaviti z národního záští. -0 odhalení pomníku vypravuje K. Budík v =Moravských Hudebních Novinách«. »Po příjezdu na nádraží do Holasovic zašli jsme k rodnému domku Křížkovského v poněmčelé této vesnici. Je to u cesty bídná chaloupka s malými okny a doškovou střechou. Z hrdel přítomných zazněla spontanně hymna »Kde domov můj«. Divně nesly se zvuky dědinou, jež zdála se tak opuštěna, ač bylo nedělní odpoledne. Sem a tam vykukovaly děti udiveně a bázlivě ze vrat, jakoby se tázaly, k čemu ta píseň, k čemu to provolávání »Slávy . Nám samotným bylo divně u srdce, zvláště u budovy školní, s níž šklebil se na nás příšerný nápis »Volksschule«. Vládnul v ní duch učitele odrodilce, poněmčovatele. Trudno vzpomínati. Za čtvrt hodiny byli jsme v Neplachovicích, kam jsou Holasovice přifařcny. Na mírném návrší je kostelík. Pod kostelem je pomník Pavla Křížkovského.« Při po-žehnání zapěly spolky zpěvácké »Pastýř a poutníci« a dvojsbor »Svatý, svatý«. Za hojné účasti pak odhalen pomník, při čemž promluvil předseda výboru pro postavení pomníku Em. Bartoníček, ředitel kůru v Mor. Ostravě, poslanec Gudrich, nadučitel z Raduně, a poslanec baron Rollsberg. Zpívaly spolky »Křížkovský« a »Vlastimil« z Opavy a členové sdružení učitelů — pěvců slezských. Starosta neplachovický převzal pomník pod ochranu a péči obce. Účast byla hojná z místa i okolí, zastoupen byl též »Zerotín« z Olomouce, »Záboj«, pěvecký odbor měšfanské Besedy z Val. Meziříčí.
Ne tak rychle jako ve Slezsku postupuje zbudování pomníku v Brně. Jedná se tu o pomník důstojný, větších rozměrů a proto nákladný, nedaleko pomníku preláta Mendela, jenž stál přes 60.000 korun — a fond Křížkovského dosáhl do října 1910 teprv 4511 K 10 h. Komitét v poslední své schůzi ustanovil se na různých prostředcích k urychlení sbírek. Také přeměnil se na »Spolek na uctívání Pavla Křížkovského«.
Budiž ještě podotknuto, že ke spolkům zpěváckým v Přívoze, Vyzovicích. Karlíně a Opavě, jež nesou jméno Křížkovského, přidružila se župa středo- a západo-moravská, která 2. října za přítomnosti 32 delegátů přijala titul Křížkovského.
K	K
Z obrazu podaného vysvítá, že Křížkovský oslavován byl skoro výhradně jako skladatel český; na jeho latinské skladby nikde nebyl vzat ohled ani od Cyrillské jed-noty rajhradské, ač i na tomto poli má skladby, jež by daly se provésti na podiu koncertním, na př. smíšený dvojsbor »Haec dies«.
Příčinu dlužno hledati v té okolnosti, že byl Křížkovský oslavován pro svůj význam jako zakladatel české hudby na podkladě písně lidové. Počal tak vědomě skládati, jak naprosto je dokázáno, již roku 1848, a Smetana začal asi roku 1862, kdy skladby Křížkovského byly pronikly do Cech. První sbor český na podkladě písně lidové byla »Utonulá« z r. 1848, kterou ovšem r. 1860 přepracoval, a proto také na všech koncertech se sbor ten objevuje.
Až zase budeme slaviti nějaké jubileum Křížkovského, snad bude již státi pomník jeho v Brně, první to pomník český a Cyrillské jednoty oslaví jej také jako obroditele církevní hudby na Moravě.
Hudební jubilea.
L
etošní rok byl bohatý na různé oslavy, vzpomínky narozenin a úmrtí mužů, kteří měli význačné postavení v literatuře hudební. — Dne 8. června bylo tomu 100 let, co se narodil mistr německé romantiky, Robert Schumann (1810-1856), jehož fugy