XXXVI.	CVRILL	155

vinami Dunaje unášená, čímž by vytknut byl titul písně, daný jí od Sušila a u všech zobecnělý. Na desce je vypodobněna »Zoufalá«. Než — stalo se a je to také tak dobře. Besedě budiž dík vzdán za dílo provedené!
»Moravské Hudební Noviny« vydaly přj té příležitosti slavnostní číslo, jež skoro výhradně věnováno pojednáním o Křížkovském. Včele listu je zdařilá jeho podobizna, která byla dříve též v Cyrillu« otištěna.) — Také uveřejnily nový seznam skladeb Křížkovského — s udáním, kdy a kde byly vydány, aby si je mohly spolky snadno opatřjti
První koncert na počest Křížkovského provedlo začátkem února pěvecké sdružení »Nešvera« v Olomouci, kde byl Křížkovský jako dómský kapelník několik let činný. Program byl přímo ideální a pozůstával výhradně z jeho skladeb, do nichž zařazena přednáška o jeho působení mnohostranném. Vyvrcholila konstatováním. že Křížkovský je zakladatelem české hudby na podkladě lidové písně. Program obsahoval: »Hvězdy dvě se z východu«, po něm byla přednáška P. 1. Vyvlečky, na to »Zpěvy vánoční, »Utonulá , »Starý a mladá, , Dar za lásku« a »Pastýř a poutníci«; zapěny též solové písně »Zábrana« a »Zahučaly hory«. Koncertu dodali lesku svou přítomností kníže-arcibiskup Dr. Fr. Bauer, světící biskupové Blažek a Wisnar, preláti Tesař a dr. Ehrmann, kanovníci princ Hohenlohe a hr. Komarowski a jiní vysocí hodnostáři světští i církevní.
Dne 8. května uspořádalo totéž pěvecké sdružení »Nešvera« v Olomouci ještě lidový koncert na památku 251etého úmrtí Křížkovského, při němž mezi jiným předneseno: »lest jaro«, životopisný náčrt, »Utonulá«, »Dar za lásku« (smíšený sbor). »Výprask« (mužský sbor), »Svatý, svatý« ... (smíšený dvojsbor).
Také »Žerotín« v Olomouci pořádal koncem února Křížkovského koncert, v němž přednesl sbor 50 členů: »Odvedeného prosba«, »Zatoč se« a kantátu s průvodem plechových nástrojů »Sv. Cyrill a Methoděj«.
V Kroměříži uspořádali ctitelé Křížkovského a zpěvácký spolek »Moravan« dne 7. května koncert na oslavu jeho, při němž mezi jiným přednesena slavnostní báseň, pak sbory »Utonulá«, »Odvedeného prosba« a »Sv Cyrill a Methoděj« s průvodem dechové harmonie.
Dne 22. května slavil Křížkovského pěvecký spolek » Křížkovský« v Přívoze, jenž má sbor dámský a mužský; provedl mezi jiným »Dar za lásku« a »Pastýř a poutníci«.
Pěvecký odbor »Měšfanské Besedy« ve Valašském Meziříčí nejen v místě (dne 12. června), nýbrž i v okolních valašských městech pořádal řadu koncertů ze skladeb P. Křížkovského, a to ve Štramberku, na Vsetíně a v Rožnově. Provedeny byly »Utonulá«, »Odpadlý od srdca »Odvedeného prosba«, »Pastýř a poutníci«, »Běžela ovečka«, »Zahučaly hory«, »Dar za lásku«, »Zatoč se«, »Sv. Cyrill a Methoděj«. Sbor.mistrem je ředitel gymnasijní V. Navrátil, žák Křížkovského. —. Pěvecký odbor byl též zastoupen 20 členy při odhalení pamětní desky P. Křížkovského o svatodušních svátcích v Brně a tříčlennou deputací při odhalení pomníku v Neplachovicích ve Slezsku.
Zpěvácký spolek »Tovačovský« ve Val. Kloboucích 15. července 1910 uspořádal pamětní koncert, při němž zapěny »Utonulá,, »Odvedeného prosba« a »Sv. Cyrill a Methoděj .
Konečně pořádalo Pěvecké sdružení učitelů moravských, náš nejlepší sbor, koncerty k uctění Křížkovského 3. září v Bystřici pod Hostýnem, 4. září na Vsetíně a Hranicích. Program všech byl stejný a obsahoval v první části skladby Křížkovského: Utonulá. Odvedeného prosba, Dívča, Dar za lásku. Dále zpívalo sdružení v Břeclavě a v Hodoníně.
Z Cyrillských jednot oslavila Křížkovského pouze rajhradská, předneseny 27. listopadu některé jeho skladby a životopis.
Podívám li se na mapu, shledám, že východní polovice Moravy se zúčastnila oslav velmi čile, západní slabě — jen nějakou deputací. jednoty cyrillské a střední školy zůstaly ojedinělé. Brno ovšem mluvilo za Moravu celou.
Oslavy Křížkovského nesly se nejen předváděním jeho skladeb a podáváním jeho životopisu; nezapomnělo se ani na pomníky.
»Hudební Revue« pražská přinesla též podobiznu Křížkovského. Je vzata z Památníku na oslavu 501etého panovnického jubilea J. Veličenstva císaře a krále Františka Josefa I., jejž vydala Česká akademie Císaře Františka Josefa r. 1898. -- Podobizna ta není Křížkovskému oranic podobna — ani jediným rysem! Jen podpis je skutečné faksimile jeho rukopisu.