140	CVRILL	XXXVI.

Christus natus est«, Palestrinovo (t 1594) šestihlasé Responsorium, Casaliho (t 1792) osmihl. »Ave< a Hallerovo »Surrexit«.
Chrám sv. Bartoloměje byl přepiněn vděčným posluchačstvem, jemuž se nebál p. ředitel Kubát pozvati na svou »kruchtu« cizí sbor. Vědělf, že tím neuškodí na po-věsti ani s o b ě, ani s v é m u pěveckému sboru. Návštěvníci chrámu arciděkanského na-opak si museli uvědomiti, že jejich domácí sbor jest jistě na správné cestě umělecké, když jeho repertoir jest podobný onomu, který rozvinul u nich světové pověsti sbor řezenský. Najde se v každém místě dosti »oprávců«, kterým není po chuti hudba vokální, tím méně sloh polyfonní. Když však polyfonii slyšeli zpívati i od sboru, o kterém jde chvalná pověst z Bavor do celého světa, musili v srdci svém schváliti i Kubátovy in-tence a směr jeho produkcí chrámových, poněvadž jest veden týmž duchem; a to jest pro domácí sbor zadostučiněním největším, velikou vzpruhou, aby na své dosavadní dráze zůstal a ničeho na ní neměnil. Proto lze p. řed. Kubátovi gratulovati ke šfastné myšlence, že si řezenským sborem dal doma potvrdit své umělecké kredo. -‑
Duchovním otcem řezenského sboru jest sám dr. Haberl. Palestrinu z prachu archivů učinil světu přístupným, v sebe vsál ducha mistru klassické polyfonie a proto jediný byl mezi nemnohými povolán, aby tohoto ducha vlil do pěveckého sboru a tím jej púsobil prakticky propagovati staré mistry. A duch Haberlův vládne dosud tímto sborem; sbor zachovává staré tradice a proto jest bez konkurrence.
Není to právě lichotivou zmínkou pro nynější Italii, že musel přijíti Němec, aby objevil krásy skladeb římských mistrú a je prakticky uvedl do chrámů.
Professor M. S p r i n g e r vedle instruktivních přednášek o průvodu varhan provázel všechny zpěvy benediktinův emauzskéhh na varhany a uspořádal samostatný koncert, na jehož programu byli mistři staří i noví, mezi nimi i náš Klička. Ukázal, že jest naprostým vládcem komplikovaného stroje emauzského a že dovede respektovati s t y l o v o s t skladeb rúzných epoch. Na Regerově suitě pochlubil se Springer svou neomylnou technikou a přednesem Kličkovy fantasie z »fis moi« ukázal, že váží si skladatelův domácích.
Varhaník řezenský pan R e n n e r přednesl nělcteré ze svých skladeb. Na něm se však potvrdilo, že nemá zasednouti za veliký stroj, kdo dlouhým studiem neměl příležitost se seznámiti se všemi jeho rejstříkovými kombinacemi.
Dne 18. srpna, v den narozenin jeho Veličenstva, po slavných službách božích byl svazem professorů hudby na c. k. učitelských ústavech uspořádán společný oběd, při němž za české účastníky promluvil srdečně ředitel kůru ze Sv. Hory v Příbramě, p. F o r s t. Večer téhoz dne u »Vejvodů« sešli se zvláště někteří čeští návštěvníci kursu a milí hosté ze slovanského jihu. Jim oznámeno bylo, že pro příště se pomýšlí ministerstvem uděliti cestovní stipendia ředitelum kůru a varhaníkúm.
V sobotu, dne 20. srpna byl kurs ukončen slavnostně v kostele sv. Jana, a účastníci dodatečně obdrželi vysvědčení o své účasti a podrobný seznam všech, kteří na kurs přijeli, z nichž Slovanů bylo na sto třicet.
Pro českou sekci byl pověřen konati přednášky o liturgii podepsaný. Přednášky ty vyjdou tiskem a bude lze každému se přesvědčiti, že liturgie není žádný »vžitý usus«. D. O.
Pěstění círk. zpěvu v Bosně.
ral jste si, pane redaktore, abych s Vámi sdělil něco o poměrech ohledně zpěvu zde u nás v Tráv‑
níku. Nejsem sice žádným znalcem hudby vúbec, ani zpěvu, nemohu tedy, jak by se patřilo, posuzovati poměry zdejšího zpěvu, aniž o snažení a úspěchu našeho pěveckého sboru rozhodný úsudelt vyřknouti. Než pod dohlídkou a vedením znalejších osměluii se vzíti na se tuto úlohu. Podotýkám však, že se ve svém vývodu omezuji jedině na naše vedení, na arcibiskupský, chlapecký seminář a vyšší gymnasiurn v Trávníku.
Na prvém místě zmiňuji se o písni lidové, zvláště při dopolední službě boží v neděli a ve svátek. Zpěv ten jest velikolepý a dojemný. Skoro 300 žákú, seminaristu a venkovských obcuje mši sv. a s nadšením zpívá, k čemuž mnoho dopomáhá zvláštní, pro naše vedení vydaný zpěvníl< s notami, jejž každý Míti musí.
Pod našim vedením jest, jak dříve již podotknuto, arcibiskupský seminář. Chovanci tohoto ústavu mají dobrovolný úmysl posvětiti se stavu kněžskému. Péčí tedy učitelú zpěvu jest seznámiti chovance své, budoucí