XXXVI	CYRILE	131

MORAVSKÉ HUDEBNÍ NOVINY v č. 37. píší o poradě hudební v Brně. Pro informaci otiskujeme z M. h. n. aspoň následující: Hlavní pohnutkou ku svolání schůze byl dopis p. řed. Straky z Kvasic, adressovaný p. Kožušníčkovi, v němž tento důležitý výrok: ),Uznáš sám, že kdyby pro Moravu, Slezsko a Cechy bylo jen jediné místodržitelství v Praze, že by to nedostačilo a tak také nestačí nikdy Jednota hudebních stavů pro Čechy, Moravu a Slezsko. Bude-li se ale starat Morava o Moravany a Cechy o Cechy, pak to půjde dobře a bratrské Jednoty to mohou stále být! V tomto stanovisku mne neusvědčí nikdo, že jednoty pro tři země jest dost! Proto hleď, at se utvoří co nejdříve organisace a sice ,Jednota hudebních umělců na Moravě a ve Slezsku«, an nesouhlasím nijak s názvem »Jednota hudebních stavů«, poněvadž flašinetáři jsou také muzikanti a lecjaký organista nebo měchošlap je také ze »stavu«! Budou-li přijímáni členové na Moravě působící bez rozdílu národnosti (?) avšak s odborným vzděláním z varhanických škol a zároveň o pokrok a povznesení hudby dbající, potom uvidíš, jak to bude na Moravě hrát.« — Leoš Janáček pravil: »Schůze hudebníků intelligentních, z povolání, v prvé řadě ředitelů kůrů, jsou nutností. Nemám rád oněch officielních. Spíše mají vytrysknout z nenadání, z potřeby okamžité, k pomoci bezodkladné! Myšlenku jsem vítal; tu lze dobře čelit laicismu, který nikdy umění neprospívá a který se tak ted roztahuje. Myslím, že to je jen pokus, jelikož thema rozhovorů nejsou ani udány.« -- Pan Schreiber: »Jednota hudebních stavů pro nás za celých jedenáct roků ničeho neudělala. Pomozme si zemským zákonem; na Vídeň stále dlouho marně čekáme.« Organisace má celému stavu pomoci. Hromádka, jako místopředseda Jednoty, hájí této. Vy-slovuje politování nad tím, že činnost Jednoty je tak nešetrně přehlížena. Kdyby prý Jednota nic ne-byla udělala více kromě vymožení pensijního, mnoho prý udělala již tímto. Schreiber vytýká, že Jednota pracuje toliko pro jednotlivce; Hromádka míní, že vždy hledí na prospěch celku. Schreiber neuznává žádných zásluh Jednoty, ani vymoženost pensijní prý stavu našemu nepomohla. Chce, aby jako na průmyslových, reálných a jiných odborných školách se vyučuje dle ustálené osnovy, aby i na hudebních školách se tak dělo. Můžeme mluviti pouze intelligencí, nikoliv massou; nemůžeme nikdy mluviti za tisíce. — Marhula konstatuje, že s pojištěním jsou stále nesnáze; jednomu se čítá štola do příjmů, druhému se to upírá. Pro starší hudebníky rozhodně pojištění není výhodou, což se mezi zúčastněnými uznává. Slesinger rovněž vidí stinné stránky pojištění. Koblížek se táže, zdali se má na schůzi pohlížeti jako na samostatné hnutí odborníku na Moravě a ve Slezsku, nebo má-li se porada po-važovati jako schůze členů Jednoty. Hlasy pro i proti. Dr. Kolísek konstatuje, že k vůli sjednocenosti jsme povinni sraziti se v šik, který by měl odborný tisk v ruce, neboP v něm moc. V odborném listu abychom se semknuli, representovali se — žádá revui.
* MORAVSKÉ HUDEBNÍ NOVINY vycházejí v Králově Poli u Brna, Dobrovského třída č. 24, kamž buďte veškeré přípisy jak redakční tak administrační zasílány. Redakci přejal p. Láda Kožušníček.

* INTONAČNÍ PĚVECKÁ ŠKOLA DÍVEK obec. a měšt. škol v Praze čítá letos 285 žákyň, počet to, který v kruzích hudebních zajisté vzbudí milý dojem a záruku lepších dnův pěvecké zdatnosti mezi mládeží. Intonační školu vede pí. Cernochová-Branbergrová.
Č11 HOST CYRILLSKÁ
** SLAVNOSTPOSVĚCENÍ CHRÁMU PÁNĚ. Dne 2. října t. r. o neděli růžencové byl znovu po-svěcen chrám sv. Bartoloměje v Kolíně, po nákladné obnově. V nynější obnovené podobě jest opravdo vým skvostem gotických staveb chrámových v naší vlasti. Ctenáře naše bude zajímatí, že postaveny zde firmou MSlzerovou z Kutné Hory moderní varhany 0 36 znějících hlasech, třech manuálech s přiměřeným počtem kollektivů i kombinací. Soustava jest rourková pneumatika. Celý stroj jest velmi pečlivě a svědomitě pracován. Zejména jazýčkové hlasy vy-znamenávají se vzácnou lahodou. Vhodným použitím spojek zní pedál mohutně i při malém poměrně počtu rejstříků (6). Totéž nelze říci o hlavním manuálu, kde melodie zaniká, zejména v plenu Umístění varhan bylo obtížným pod nízkou klenbou a za sloupy, kterouž příčinou i zvuk stroje trpí. Mí-ním jen, že za výhodnějších okolností nástroj by zněl ještě mohutněji. Stavitelé užili zde vlastní novinky, systemu bez membran a sice tak, že míšek jest sám již záklopkou. Zvláště dlužno dík vzdáti vldp. děkanovi za zájem a účinnou podporu snah ředitele Wintra. Zásluhou pana děkana mají varhany tři manuály místo projektovaných manuálů dvou. Tímto skutkem ukázal pan děkan, jak prakticky se má luštit otázlta reformy církevní hudby, zač O. J. C. veřejně tuto mu projevuje zdvořilý dík. Po svěcení nového oltáře, pracovaného v odborné škole v Hořicích, při mši sv. pontifikální, kterou celebroval světitel, nejd. p. biskup Brusák, zpíval domácí pěvecký sbor o 45 členech, řízením p. řed. Wintra »Missa )ubilaei« od Treglera, Pickovo offertorium: Domine Deus, ostatní částky chorálně. Po mši sv. Jeremiášůvchorál »Sv. Václave«. Odpoledne pořádán na novém nástroji duchovní koncert při přepiněných prostorách velechrámu. Na pořadu bylo: 1. Rheinberger: Fantasie Des-dur, 2. Guillmant: Slavnostní praeludium ze sonaty cis-moll, 3. Kličkova Fantasie na Smetanův Vyšehrad. Všecka čísla hrál řed. A. Ledvina z Kutné Hory, jako virtuos svého nástroje i v Praze dobře známý. Mezi mnohými hostmi z Kutné Hory byl zde zejména i prof Jandera. Z Prahy ke koncertu dostavili se za Obecnou Jednotu Cyrillskou prof. Dobr. Orel a řed. Boh. Kašpar. C. 2. bylo na žádost pražských účastníků ku konci opakováno — Veškeré zpěvy i hra na varhany byly velmi zdařilé.

NB. O další činnosti Cyrillské a literárních novinkách pro nedostatek místa až příště.
OPRAVY TISKU v č 7. »Cyrilla«: Str. 114., sloupec prvý , řádek 19 čti: vyloučení š t o I y z příjmu. — V hudební příloze na str. 2., řádek 2., takt 2., šestá nota v basu čti a; str. 4., ř. 1., takt prvý, druhá nota v sopr. čti h ; ř. 2., druhá nota v ten. čti e; ř. 4., takt pátý, prvá nota v basu gis; v 3. ř. zdola, takt 2., druhá nota v ten. rovněž čti e.

N1111111 9 1 1 1 1&111*- o 11111111119 e A 1111111 r 11{111/111111+11 11111 1 1 1 1 1111111111111.111114+. U
NAŘIZENÍ nejd. k. arcib. konsistoře v Praze o odebírání časopisu „CYRILL” na účet zádušního jmění je
z 8. ledna 1909 čís. 16.587., nejd. b. konsistoře v R r a d c i H r á 1 o v é z 21. ledna 1909 č. 1225., nejd.
b. konsistoře v L i t o ar ě ř i c í c h z 15. února 1909 č. 975. a nejd. b. konsistoře v Č. B u děj o v i c í c h
z 15. února r. 1909. č. 4., povolení nejd. b. konsistoře v Olomouci předpláceti čas. „Cyrill” z kostel‑
ního jmění je v „Acta Curiae Archiepiscopalis Olomucensis čís. 3, 1909, str. 44. Nr. 4308”.