XXXVI.	CYRILE	59

byl Haberlův M a g i st e r c h o r a l i s, přeložený do různých řečí. »Musica sacra« a »Fliegende B l a t t e r«, jako orgán cecilského spolku pod redakcí H. stály a stojí na výši. Vědecké články a zvláště odborná znalost m e n s u r á l n í hudby XV. a XVI. stol. přinesly H. p r v e n s t v í ve vědě hudební. On to byl, který první odkryl a objevil mnohé, v prachu ležící perly staré polyfonie. S vědeckou činností spojoval práci organisační a paedagogickou. Cecilský spolek rozšířil po všech zemích, kde se mluví německy a jako zakladatel a ředitel círk. hudebního institutu, vychoval celou řadu svých stoupenců, kteří svým puvodem patří do všech dílu světa. Kostel s v. C e c i l i e ti šl<oly hudební v Řezně jest stálým pomníkern snah jeho a Pustefových, jenž již svého přítele opustil, aby očekával nové vydání knihy svého života při posledním soudu. — Papežský prelát a čestný doktor university Wúrzburské dožil se při úžasné své činnosti sedmdesátky ve zdraví a duševní čilosti Vtipem sršel při poslední generální schůzi cecilského spolku v Passově a humor jeho byl neodolatelný. Jeho bibliotheka jest bohata na staré památky; zvláště cenné jsou Maierovy sparty rukopisu z nihovny Mnichovské. Ač prací přetížen, vždy dovede ještě ochotně radit a být roztomilým hostitelem těch, kteří ho neustálými dotazy přišli obírati o drahý jemu čas. Na sjezdu hudebním v Passově velmi se zajímal o naše přední skladatele a zvláště o Sychrovi se velmi pochvalně vyslovil. Vivat, floreat!
* KIRCHENMUSIKALISCHES JAHRBUCH 1910 právě vyšel u Pusteta v Rezně (ročník XXIII., brož. 3 M 40 Pf.) Z obsahu sl<vělého uvádíme: A g o s t i n o S t e f f a n i. Biographische Skizze von dr. Alfred Einstein, — Můnchen-3 e í t r a 9e z u r Geschichte des franzósischen Orgels p i e l s von Direktor Ernst v. Werra -- Beuron. S u r g i t i n h a c d i e. Liturgisch-musikalische Studie zur Auferstehungsfeier in BShmen von prof. D. Orel — Prag. V druhém praktickém dílu, jest od bibliothekáře P. V. Vacka studie o Cyrillském sjezdu v Plzni 1909. Po prvé stkví se v této světové knize též hudba česká. Zajisté každý odborník si knihu opatří.
* FERDINAND TADRA, kustus c. k. universitní knihovny a starosta pražského »Hlaholu« ze-mřel 20. 3. 1910- V oboru hudební vědy jsou pozoruhodny jeho, práce o 1 i t e r á c k ý c h b r a t rstvech.
** ŘEDITELEM KÚRU NA ŽIŽKOVĚ imenován Rudolf Chmelíček a nástupcem jeho u sv. Jakuba v Praze skladatel Bohumil Vendler.
** ÚPRAVA PLATÚ a zlepšení poměrů ředitelů kůru a varhaníků provedeno letos v následujících městech : Chrudim, Plzeň, Pardubice, Zižkov a Smí-chov, a sice obcí samou, jakožto patronem.
** V BŘEZNOVÉM ČÍSLE »Českého Lidu« píše dr. C. Zíbrt o žákovských zpěvích velikonočních.
** V PETROHRADĚ rla školách obecných zavedla vláda bezplatné vyučování hudbě, klavíru, houslím a theorii hudební. Vyučují dirigenti a vy-nikající členové carské opery.
** METROPOLITNÍ OPERA V NOVÉM MORKU ocitla se před úpadkem následkem pře-plácení evropských celebrit pěveckých.
** PŘI VÍDEŇSKÉ C. K. AKADEMII HUDEBNÍ zřízena odborná škola pro kapelníky, operní i koncertní, kterou vede c. k. dv. kapelník Frant. Scholk, z působení svého při pražském německém divadle známý.

** VE FLURENCII prodávána minulého měs. pozůstalost Paganiniova a strženo: za rukopisy 17.500 lir, autografy 3050 lir, za' oblíbené housle jeho pouze 5880 lir. Mimo uvedené prodána i man-dolina, kytara, pult, šatstvo a cestovní jeho vůz.
** POLSKÝ ODBOR mezínárodní hudební společnosti počal v březnu vydávati vlastní čtvrtletník ve Varšavě.
** ŘEDITELÚM KŮRU na patronátě hlavního města Prahy povolen roční přídavek po 300 K, varhaníkúm po 150 K a kalkantům po 60 K.
** J. C. SYCHRA pořádal o Veliký pátek v Mladé Boleslavě duchovní koncert, na jehož po-řadu mimo ka:-_táfy od Witta a Pergolesiho bylo i jeho nové oratorium »Golgota«, o němž se prof. Stecker velmi pochvalně zmiňuje v dubnovém čísle »Hudební Revue«.
** PLZEŇSKÝ »HLAHOL« provedl 17.března řízením Kubátovým »Stabat Mater« od) B. Foerstra.
** LETOS je tomu 60 roků, co zemřel Václav Jan Tomášek, největší skladatel český prvé poloviny století devatenáctého. Z hudby církevní, nejřídčeji v tvorbě jeho zastoupené, napsal »Dvě církevní písně« op. 29. pro zpěv a varhany, Messa con Graduale ad offertorio pro smíšený sbor a orchestr op. 46. (věnována králi saskému). Requiem op. 70. Hymnus in sacro pro defunctis op. 72. Te Deum op. 79. Hymnus de Spiritu sancto op. 80. Missa solemnis op. 81. ke korunovaci Ferdinanda Dobrotivého. Vesměs hudebně cenné, ale ve stylu doby, tedy úpadkové, necírkevní.
** MEZINÁRODNÍ HUDEBNÍ KONGRES v resoluci vřele vítá rozhodnutí sv. Otce Pia X. a znovu vydání a zavedení starého zpěvu Gregoriánského z ohledů i vědeckých i uměleckých. Též do-volává se vydání regulativu pro jednotu ve stavbě varhan. Doporoučí provádění děl historických; aby prohloubeno bylo umělecké porozumění a zjemněn vkus. Příští mezinárodní sjezd hudební bude r. 1911 v Londýně.
** C. BLUME v »Hymnen 12.—16. Jahrh.,< uvádí hymnus o sv. Václavu »Dies venit victoriae« a vznik jeho klade as na r. 1305 do Cech.
** MUSÍ ŘEDITEL KÚRU HRÁTI NA VARHANY PŘI ŠKOLNÍ MŠI? Na dvojí dotaz tento odpovídá Odbor 1. J. H. S.: Slouží-li se tato mše sv. zvlášt, t. j. není-li spolu ranní neb velikou mší sv, farní, není povinen, nebo( ustanoven jest pro funkce farní a ne školní. Převezme-li dobro-volně toto hraní, musí jej místní školní rada zvláště honorovati za to.
** ZA STŘEDISKO proslulé italské paedagogiky pěvecké považován jest Milán. V časopise »Lombardo« píše však Romeo Corngati o různých originelních methodách některých učitelů zpěvu. Jeden na př. používá k vynucení krásného tvoření tónu trojhranu, s okraji na způsob pily ozubenými; který žákům do úst vkládá. jiný dává před ústa zpívajícího žáka rozžatou svíci, aby docílil pp takového, při němž plamen by se ani nepohnul. Iiný opět má v bytě svém dlouhou chodbu, po které žák chodě jediný tón vydržuje. Dobrým žákem jest prý teprve ten, kdo tón vydrží až chodbu šestkrát přejde. Toto poslední podobá se velmi methodě známého v Praze oprávce hlašu, jehož žáci časně z rána po náplavce vyšehradského nábřeží pobíhajíce, vykřikovali z piných plic ha! Policie už jest klidna — poznala, že nejedná se o šílence
** SLAVNÝ RUSKÝ pěvecký sbor Slavjanského, řízený nyní dcerou zakladatele Markétou,