58	CYRILL	XXXVI.

RUZNÉ ZPRÁVY
GRADUALE PARVUM lze mimořádně do 1. května obdržeti za subskripční cenu brož. K 2-70. Separátní Kyriale čili Ordinarium Missae stojí 90 h. a průvod varhan ke Kyriale K 7.20. Cena průvodu varhan k celému Graduale parvum bude určena co nejdříve. Každý kůr má míti aspoň jeden exemplář traduale parvum a několik Kyriale.
ZPĚVV PŘI POŽEHNÁNÍ VELEBNOU SVÁTOSTÍ. Z mnoha vážených stran docházejí zprávy, že není jednoty při intonaci zpěvu k po-žehnání (Panem de coelo etc). Někde jest zpěv ten český, ano stává se, že v témže kostele kolik je kněží, tolik růzností. Jedni zpívají flexi jednu v modlitbě (Deus, qui nobis ...), druzí klesají dvakrát, třetí vytvoří docela kadence tři, ale každý kněz jinou. Tato neshoda nepůsobí dobře na věřící. Aby zavládla žádoucí jednota, dovolujeme si podati v příloze vzor, jímž se nutno říditi. Přílohový list lze nalepiti na tuhý papír a dáti do 1<ostela. Veršík » Panem de coelo« zpívají dle římského rituálu d v a zpěváci, dle »Caeremoniale episcoporum« vubec zpěváci bez určitého počtu neb, není-li jich, kněz sám latinsky a nikoliv česky (S. R. C. 27.111. 1882. Orace »Deus, qui nobis« se končí malou klausu'í »qui vivis et regnas in saecula saeculorum« (S. R. C. 11. června 1880) a zpívá se tono feriali (Viz »Rukovět" Orlovu str. 190!).
* KONSERVATOŘ HUDBY V PRAZE určitě zavede chorál edice vatikánské dle latinsko-českého našeho Graduále parvum. Tím učiněn jest veliký krok v reformě chorálu v Cechách. Dovolujeme si veřejně vysloviti za to díky sl. ředitelství, že jde ochotně vstříc snahám »Obecné Jednoty Cyrillské«. Též bisk. kněžský seminář v Hradci Králové a v Brně se laskavě připojil ochotně k intencím Apoštolské Stolice. V bisk. kněžském semináři v Čes. Budějovicích zpívají bohoslovci za vedení vys. d, p. rektora K. Bočka chorál edice vatikánské již od počátku tohoto círk. roku. Tím jest reforma chorálu a círk. hudby v Čechách a na Moravě zajištěna.
* INFORMAČNÍ PŘEDNÁŠKY o církevním zpěvu byly konány v březnu péčí jeho biskupské Milosti a vys. dp. rektora Karla Bočka alumnům bisk. kněžs. semináře v Čes. Budějovicích.
* NOVÉ VARHANY v proboštském chrámu Páně v Roudnici postavil p. E. Petr o 35 znějících rejstřících nákladem pl. t. nejjasnějšího pana patrona, knížete Zd. Lobkovice, jenž učinil tento velikomyslný dar na pamět své stříbrné svatby. Popis varhan a kollaudační protokol přineseme příště.
* VÁCLAV VEVERKA, c. k. professor VII. h. tř. a spisovatel v Praze při gymnasiu v Truhlářské ulici zemřel 11. dubna 1910 Byl znám po Cechách jako výborný a ochotný tenorista, který zvláště v dřívějších letech často zpíval při koncertech v Praze a při duchovních akademiích v Hradci Králové. Requiescat in pace!
* STÁTNÍ HUDEBNÍ INSTITUT pro pěstění církevní hudby bude otevřen příštím školním rokem ve Vídni jako součástka c. k. Akademie. Než bude postavena vlastní budova, nabídl místnosti pro něj klášter v Klosterneuburgu; ředitelem jest jmenován skladatel G o 11 e r a professorem dosavadní varhaník při opatském chrámu Páně v Emauzích, p. Max S p r i n g e r. Zásluhu o zřízení prvé této s t á tn í vyšší školy pro církevní hudbu má dvorní

rada dr. Wiener a nejdp. opat Schachleiter. Učebný plán vykazuje vše, čeho potřebují po stránce theoretické a praktické budoucímu znalci p r a v é h o posvátného umění hudebního. Látka se má probrati ve třech letech. Kněžím, kteří by chtěli rýti žáky této vysoké školy, jest připraven byt v samém klášteře. Škola má míti ráz internationální.
* LITURGICKÁ VELIKONOČNÍ HRA dle starých rukopisů s chorálními zpěvy byla předmětem večerní pobožnosti S. dubna 1910 v opatském chrámu v Emauzích. Díl první líčil, jak z mrívých vstavší Pán se zjevil Marii Magdaleně, v díle druhém znázorněn hudebně i mineticky ol<amžik, jak Kristus připojuje se k učedníkům jdoucím do Emauz a s nimi stoluje, díl třetí opěvuje Krista, jal< se zjevuje ve večeřadle a dává se poznati sv. Tomáši. Známe z historie literatury velikonoční hry m i m o-1 i t u r g i c k é, jak se v Cechách prováděli ve středo-věku. Hra l i t u r g i c k á byla pro zvané obecenstvo novinkou, jak ji dle starých záznamů a chorálních melodií obnovil neid. p. opat Alban Schachleifer.
* RUDOF BARON PROCHÁZKA vydal ukázky svého duchovního melodramatu C h r i s t u s< ve čtyřruční klavírní partituře: »Abendmahlsfeier aus dem geistlichen Melodrama > Christus« fúr das Pianoforte zu vier Hánden bearbeitet•. Již klavírní výtah malé části melodramatu dává tušiti, že autor pojal melodramatický útvar hudební se stanoviska zcela moderního, v němž charakteristicky podmalovává a vystihuje hudebně veliké mysterium Zeleného čtvrtku. — Též originelní jest jeho skladba » K r e u z a b n a h m e« aus dem Mysterium :, Christus, na Klopstokův text pro mezosoprán, housle, cello a klavír neb varhany (Musik-Beilage zur Neuen Musik-Zeitung 1901 ~. Úryvek textový z Klopstokova ,Messias (XII. V. 91--98), líčící drama utrpení a lásky Mistrovy, podal autorovi vděčnou látku k hudebně cennému a dramaticky vzrušenému líčení posledních událostí Velikého pátku. Skladba volá po dobrém překladateli textu a po provedení na duchovním koncertu. — Téhož autora »S t . N e-p o m u k s V o r a b e n d« na slova Goethova, líčí sopránovou písní za průvodu klavíru nebo varhan ve slohu Brahmsově, jak za zpěvu dětí a hlaholu zvonů mizí hvězdy a světla nad vodu a s nimi z těla světcova jeho svatá duše. 1 tato náladová skladba hodna by byla časté reprodukce ke cti našeho patrona zemského.
* DR. FR. X. HABERL slavil 12. dubna 1910 sedmdesáté narozeniny. Narodil se 1840 v Oberellen' bachu v Bavorsku a pochází ze staré rodiny učitelské. R. 1862 posvěcen na kněze, byl ředitelem kůru v Passově (1862 -7867), pak 3 léta varhaníkem při kostele S. Maria dell' anima v Římě a od r. 1871 kapelníkem při dómě v Řezně, kde založil r. 1874 dnes proslavenou vysokou školu pro církevní hudbu, v níž studovali i mnozí Češi. Založil vědecké revue »Kirchenmusikalisches Jahrbuch jež přináší články předních pracovníků v oboru vědv cirkevní hudby. Vydal a spartoval veškeré i dosud neznámé skladby P a l e s t r i n o v y v 33 velikých svazcích (Breitkopf a Hártel) a část skladeb O rlanda di Lasso. Chorál edice medicejské jest jeho dílem životním. Obsahuje sice melodie chorální zkrácené dle starého vydání medicejského z r. 1614 a 1615, ale připravil nynějšímu vydání vatikánskému půdu, rozšířil smysl pro zpěv chorální, jemuž před tím se nevěnoval skoro nikdo. I když dnes edice Haberlova ustupuje do pozadí, nikdy se nesmí jejímu původci upříti ne-smírný vliv, jaký měl na propagaci reformy chorálu vůbec. Praktickou příručkou k chorálu medicejskému