SVÁTNOU CYRILLSKÉ.

ZAKLADATEL F. J. LEHNER.	REDAKTOR DOBROSLAV OREL
,CYRILL« vychází měsíčně mimo prázdniny desetkrát za rok. Roční předplatné 5 K (mimo Rakousko 6 K) přijímá pokladník Clem. Kuffner, farář, Praha IV.; reklamace nefrank. a inseráty administrátor Boh. K a šp a r, řed. kůru na Smíchově 271. Veškeré rukopisy a časopisy na výměnu přijímá redaktor listu
Dob. Orel, Praha-VII. 348.	—
ROČNÍK XXXVI.	ÚNOR 1910.	ČÍSLO 2.

Nařízení nejd. k. arcib. konsistoře v Praze o odebírání časopisu »CYRILL« na účet zádušního jmění
je z 8. ledna 1909 čís. 16.587., nejd, b. konsistoře v Hradci Králové z 21. ledna 1909 č. 1225., nejd.
b. konsistoře v Litoměřicích z 15. února 1909 č. 975. a nejd. b. konsistoře v C. Budějovicích z 15. února
r. 1909. č. 4., povoleni nejd. b. konsistoře v Olomouci předpláceti čas. »Cyril]« z kostelního jmění je
v »Acta Curiae Archiepiscopalis Olomucensis čís. 3, 1909, str. 44. Nr. 4308«.
Kdo si nechá prvá dvě ěíslay považován jest za odběratele.
Za dv. radou prof, dr. O. Hostinským,
ne 19. ledna 1910 0 11/, hod. odpolední ve věku 63 let (nar. 2. ledna 1847) ze‑
mřel po týdenním utrpení muž, jehož jméno jest úzce spiato s dějinami české
hudby a moderní esthetiky. Za Smetanou, Fibichem a Dvořákem odešel dr. Hostinský, jenž vybojoval nové principy hudební a s velikým sebezapřením i úsilím dosáhl popularisace zásad, které nyní jsou u nás samozřejmy, lež však ho stály mnoho bojů a námahy. V bojích těch vyšel Hostinský bez kompromisů neúprosnou logikou a pravdou jako vítěz, jako »anima candida, vir integer«.
Jako Lionardo da Vinci zajímal se o každý problem umění, který vědecky luštil, ale všechno jeho snažení mělo ráz jednotlivosti. Nejen jako theoretik, ale i jako praktik jeví se svými básněmi, písněmi a ornamentální kresbou. V e s t h e t i c e razí nové směry a v » H e r b a r t' s E s t h e t i k« ukládá esthetiku svou. Proti Zimmermanovi a Durdíkovi ohraničuje umění a staví je vzájemně na roveň. Empirie hrála u něho roli důležitou, zvláště objevy Helmholtzovy; určil přesně hranici mezi esthetikou a psychologií; jest všude pro pokrok pravý.
V hudbě zdůvodňuje moderní snahy skladatelův a razí cestu Smetanovi, kterého vinila protivná strana Pivodova z nevlastenectví. Logika skladby plyne nejen z vazeb harmonických nýbrž i melodických. V hudbě jest vše správné, co má vnitřní kausálnost harmonickou nebo melodickou. Vše logické platí, i když s tím nesouhlasí starý, tradicionelní paragraf a pouto školáckých zákonův. Dle Hanslika má míti hudba převahu nad slovem. U Hostinského k stejnému právu se hlásí každé umění, i hudba i slovo i mimesis a nelze jedno umění přehlasovati druhým. Nejlepším interpretem těchto zásad byl Smetana. Své Kredo hudební uložil Hostinský ve spise » L e h r e v o n den m u s ikalischen Klángen«.