80

modulaci z panující D dur tóniny, kde páně autorova fantasie nesla se za parallelou B dur; další konsekvence toho byla enharmonika Ges-Fis dur, jakožto dominanty z H moll a získán takto návrat k panující tónice. Podobný způsob modulace nenáleží k modnítn modulacím, jež existencí svojí děkují vypočítavé reflexi, nýbrž jest způsob ten dávným již majetkem sonatové formy, s nimž shledáváme se již ve skladbách diatonika Jos. Haydna. Sloh této mše jeví se býti na rozhraní mezi slohem varhanovým a orchestrálním. Vlivu tomu podléhají nejednou i hlasy vokální. Tam, kde zmohou se na slušné provedení církevně dovolených instrumentálek á la Brosig, Greith, Pilland, Filke a j., budou moci pohlížeti na tuto mši jako na most k ryze vokální hudbě. Tato mše, abychom mluvili s p. Jos. Vymětalem, nemá taláru, aneb našimi, satyry prostými slovy řečeno : tato mše svou akkordickou figurací basu a svou dosti volnou, na chorálu nezávislou melodikou má cosi společného s oblíbenými kdysi instrumentálkami - a jest proto massám přístupnější nežli skladby příliš akademického střihu. Ježto basu vokálnímu při-děleny jsou značně vysoké tóny, tedy může ne-zaměstnaný zde tenor prospěšně vypomáhati. Protože valných obtíží tu není, lze ji všem pro-středním sborům co nejlépe doporučovati pro menší slavnosti. Vyžaduje však obratného varhaníka a stroj opatřený spojkou pedálovou a několika slušně intonovanými hlasy základními.
bJ Tři ,Ave Maria" pro 1, 2 a 3 hlasy s průvodem varhan. Op. 86. V Lublani 1904. Nákladem vlastním. Cena partitury 70 h.
Číslo 1. pro 3 ženské hlasy jeví se v polyfonně spracovaném chorálu. Průvod varhan je velmi pečlívě vypracován a proto také effektní. Pouze figurace při Alleluja přispívá tu a tam ku příliš rychlým sledům akkordů (během poloviny rázu již nový akkord), následkem čehož vázne kýžená appercepce posluchače více méně nehudebního. Proto pozor na tempo!
Číslo Il. pro 1 hlas je velmi vděčné; jmenovitě pak varhaníku zamlouvati se musí svým roztomilým průvodem. Mistr tohoto nástroje zírá z každého taktu!
Číslo III. je pěkné duo pro ženské hlasy s effektním průvodem varhan. Sloh vokální a var

hanní splývá zde v jeden ladný celek. Vděčné tyto skladby jsou již prostředním sborům přístupny.

Ezechiel Ambros: Nová česká mše »Před oltářem Tvýrw pro smíšený sbor s průvodem varhan neb harmonia. Nákladem L. R. Pazdírka v Olomouci. Cena partitury a 4 hlasů K 3--.
Jest to skladba didaktická, určená pro sbory středních škol, cele homofonní, i ve sporých svých imitacích. Po stránce rhythmické připomíná v hlavních rysech homofonně-syllabickou manýru skladatelství mužských sborů vedle rázu lidového chorálu. Určení svému vyhovuje úpině, protože je populární, snadná a zpěvná. Vedle známé Skuherského 114ši pro lid obstojí zcela dobře. Dlužno však vytknouti, že deklamaci pan autor nevěnoval všude a vždy náležité pozornosti. Na př. v Kyrie :
r r r r o r r•
Vr tr l i• ir ir ii
c	~	~!i	l	i	l i	i	i	l
»Před ol - tá-řem Tvým kle-čí - me, vše-mo-hou-cí Bo - že Ó	g I • I I r I I I ~
náš!	K To-bě o - či o - bra - cí - me, je ž vne‑
c Í Í Í Í ~ ~	I
be-sích sí - dlo máš!«
Jak vidno, rhythmika hudební nevyrůstá dosti přirozeně z rhythmiky textové. Studium bezvadně deklamujících autorů, jakož i spisů o tomto od-větví kontposíce jednající, napravilo by v budoucnosti tyto nedostatky.
Průvodem, který není jiným než textu sproštěnou partiturou, skladba sice nezíská, ale podporuje se sbor, jmenovitě slabší, k distonaci a klesnutí hlasem náchylný, jak tomu při nevycvičených hlasech školní mládeže z pravidla bývá. Proto doporučuje se zde dobrým sborům exekuce á capella, slabším pak s průvodem — a nejslabším unisono sopránu za přirněřeně silného průvodu varhan. V jednom z těchto navržených právě způsobů rozhodně působiti může k odstranění M. Haydnové bouchačky: »Hier liegt vor deiner Majestit« při tiché ntši sv. škol středních ba i nižších, pokud řeč. haydnovice nedostalo se již výhostu Skuherského neb Sychrovou mší téhož genru. Toliko jedno přání jest nám zde ještě vysloviti, aby pan autor tuto důstojnou a snadnou skladbu upravil také pro 3--4 mužské hlasy

Ves°keré di'íz,ější ročaíki• „ C yrillrz” ntlt n2 shl ra'ě redakce „ Cyrilla” na hrál. l inukrrrrlech. S hudební přílohou k číslu g. a i o. -~
»CYRILL- vychází šestkráte do roka ve lhůtách dvouměsíčních. Předplatné, které činí poštovní poukázkou na celý rok
4 K 40 h, přijímá redaktor F. J. Lehner na Král. Vinohradech (na faře), kam i reklamace se zasýlají.
»Politika« závod tiskařský a vydavatelský v Praze. — Nákladem vydavatele.