- 54
Starý recitativně žalmový kadisch<, (každodenní modlitba židovská) zní:
Kantor:	Sbor:

v	-	s
Jisgaddal wejiskadasch scheme rab-bo	Amen	atd.
Tento z našich snad zpěvů v nové době vzniklý nápěv žalmový nahražen jest o slavnosti novoroční a o slavnosti smíření nápěvem, jenž charakterisuje krok zvětšené sekundy:
Sbor:

Jis - - - - gaddal w'jis kaddaš §e-mo rab-bo A men	mo - di w'rochi - r'uš
Sbor : baago-lo u - wi-sman ko-riw w'i - me - ru A - men
jak daleko líší se tento ušlechtilý barok od instrumentálního směru hudby chrámové z doby úpadku?
Podáním ústním či tradicí šířily a šíří se v rodinách hebrejských tyto melodie, jichž charakter v půvabné chromatice a v melismatu spočívá. Značný rozdíl spatřujeme také mezi melodiemi v ruzných historických spisech zachovanými u starých Egypfanů, jako:
4-4
4
anebo:
atd*
vesměs v objemu 4 tónů (v tetrachordu) složenými.
Jistý vídeňský kantor nazval tradicionelní nápěvy židovské prostě postupy
U oněch nápěvů nepodobných našim dur a moll tóninám, uvádějících totiž tyto svým závérem v pochybnost, stanovil název postupu f ry g i c k é h o, af končil kterýmkoliv stupněm naší stupnice.
Mimo mnohé zajímal mne nápěv následujícího harmonickému d moll náležejícímu a tóniny D dur a F dur se dotýkajícího hymnu:
Zbožná důvěra v Boha-Tvůrce všehomíra a nezdolná víra ve věčnost vanou z každého úryvku těchto melodických básní, jimž živel chromatický dodává rázu zbožného i národně typického.