-47

rostu pokračováno, pokud čas dovoloval, dle příruční knihy »Cyrillské škola zpěvu« od Fr. Chluma. Cvičení řídil p. Jan Stehlík, sbormistr, a p. Jan Čermák, varhaník. Písně obecné zpívají se dle kancionálu Bečákova.
Jako každého roku pořádala jednota zábavu pěvecko - deklanlatorní dne 24. ledna s výsledkem velmi zdařilým. Čistý výnos 38 K 10 h. Pak pořádala výlet do lesa »Žlebů« za hojného účastenství jak domácího tak i přespolního.
Od valné liromady odbývané dne 17. ledna 1904 měli záležitosti spolkové na starosti : dp. Jan Šidlák jako předseda, p. Jan Stehlík jako sbornlisir, p. Jan Čermák jako varhaník, podepsaný jako jednatel a pokladník, a čtyřčlenný výbor: pp. Method Soukop, Fr. Stehlík, Jan Střeštík a Method Vašíček.
Členů čítá jednota: 2 zakládajicí, 18 při-spívajících a 38 činných, z nichž zpívalo : 12 soprán, 7 alt, 9 tenor a 10 bas.
Ku konci své zprávy vyslovuji všem členům činným dík za ochotu, se kterouž potřebná cvičení navštěvovali s dobrým úmyslem, by co možná nejlépe služby Boží při nejdražší oběti mše svaté oslavovány býti mohly. Zároveň vyslovuji jménem jednoty srdečný dík všem přispívajícím členům a příznivcům za podporu Jednoty v tak bohu-milých snahách a přeji si, by jednota pod ochranou sv. Cyrilla s nastoupením 21. ročníku své pouti a trvání i na dále zkvétala a ku cti Boha Nejvyššího svým zpěvem při-spívala, čemuž volám z hloubí srdce do budoucna: »Zdař Bůh!«
Oizdvej /{abela, t, č. jednatel.
li arní G'yrillská ,jednofa v 73ájci dovršila letos 21. rok svého trvání. Jako jiná léta tak i letos pinila úkol vytčený dle svých nejlepších sil. Hlavní úkol byl pěstování kostehlího zpěvu. Tonlu byla věnována náležitá péče. Zpíváno bylo o hlavních svátcích i jiných v kostele a vždy před tím pilně cvičeno. Žáci Cyrillské školy mívali pak častější cvičení. Zpívány mše a vložky již dříve nacvičené : Scllópfova, Schweitzerova, Havlíkova a Navrátilova a j. Sbor liturgický čítá 20 členů,

ve škole Cyrillské je 16 žáků. Zkoušky se konají dle potřeby. Lid zpívá dle Cyrillského kancionálu a pak některé písně, hlavně pro všední dny, dle starších zpěvníků. Zpívá se po většině správně, jen v některých písních jeví se odchylky, které však těžko odstraniti, nebot dlouhým užíváním se pevně zakořenily. Lidu se líbí pěkný zpěv kostelní, ale přes to zůstává dosti netečným k jednotě, neboť při-spívajících členů ubývá a noví se nepřililašují. Poslední valná hromada konala se dne 25. března 1905.
Farní jednofa G'yrillská v `t`~ajhradě. Nejpřednějším úkolem jednoty naší jest posvátnou hudbu chrámovou pěstovati. Ta se také náležitým způsobem pěstovala a zpíváno bylo přemnoho skladeb. Nelze nám jich všech tuto uváděti, povíme jen, co nového bylo nacvičeno. Jsou to : Bill : » Ecce sacerdOS I1lagrlllS«, »Asperges«, »Vldl aquam«, Stehle : »Missa solemnis«, Foerster : Mše, Witt: »Requiem« dvouhlasé, Grois: »Requiem«, Ett: »Requiem«.
Každou neděli zpíváno v klášterním chrámu Páně » Asperges« a to bud chorálně nebo sborem mše, Introit, Graduale, Offertorium, Postconlmunio. Na velké svátky a při konventních službách Božích též »Tantum ergo«, pokud se týče v pátek »O salutaris hostia«. Mše střídány byly většinou skoro každou neděli a svátek.
Provedeny mše od těchto skladatelů : Foerstra, Nešvery, Říhovského, Stehlea, Witta, Schdpfa, Grubra, Horáka, Mitterera, Schallera, Diebolda, Brossiga atd. Vložky zpívány přesně dle missálu a to bud chorálně nebo sborem. Sborové vložky provedeny hlavně od Křížkovského, Steckera, Witta, Billa, Grubra a j. Kromě toho provedeno několik smutečních skladeb a sice »Requiem R, »Libera«, »Salve« a »Animas« od Witta, Singenbergra, Grubra a j. Choráhlě zpíván Introit, Postcommunio, v adventě a postě »Asperges me«, na Dušičlcy, v hodové pondělí a při pohřbech »Libera me, Domine«.
Pěvecký sbor liturgický čítá pravidelně 32 členů. Zkoušky konají se vždy dvakrát týdně, kromě toho dle potřeby (po případě každodenně). Veškeré zpěvy cvičí Vilém Pe-