32

Brněnské. V dřívějších letech Cyrillskotl jednotou nacvičené mešní písně z Lehnerova kancionálku zpívá nyní veškeren lid v kostele přítomný, skoro všechny. Písně ty bývají zpívány správným tempem, ne rozvláčitým, ani příliš rychlým, s příslušnými modulacemi.
Po celou dobu adventní zpívány zpěvy rorátní, a sice 60 rozličných zpěvů. Dříve zpívány písně ty několika zpěváky pouze na kůru ; nyní je zpívá, jak se říká, celý kostel. V době vánoční zpívány též mliohé mile dojímající zpěvy, tak zvané koledy.
Žádoucno jest, aby, pokud jest možno, bylo pořízeno nové vydání Lehnerova kancionálku ; jest po něm od mnohých členů

Cyrillské jednoty, ano i nečlenů, obzvláště pak od školních dítek, častá poptávka, kterémužto přání, bohužel, vyhověti nelze, jelikož dřívější vydání jsou rozebrána.*)
Členové Cyrillské Jednoty vykonali v minulé době velikonoční společně sv. zpověcf a přistoupili společně k sv. přijímání.
Tuto krátkou zprávu o činnosti Cyrillské Jednoty Sloupské končím přáním, aby Vše-mohoucí sám žehnal snaze naší Cyrillské jednoty při zvelebování zpěvu ryze církevního !	Josef Sychra, předseda.
') Páté vydání vyjde brzy nákladem Cyrillo-Methodějské knihtiskárny v Praze; sazba již za-počala.	Lehner.

?tik
Různé zprávy.

'Pius x. a církevní zpěv. Sv. Otec Pius X., jenž svými výnosy o církevní hudbě resp. o gregorianském zpěvu učinil své jméno nesmrtelným v dějinách církevní hudby, neochabuje vzdor těžkýrn starostem (jež mu působí na př. Francie) ve svém zápalu pro důstojný zpěv chrámový. Od minulého listopadu zaslal několik pochvalných projevů osobnostem, které horlivě pracují o zvelebení posvátného zpěvu nebo ko telní hudby.
Na písemný projev oddanosti německého »Cacilienvereinu< odpověděl brevem ze dne 10. listopadu 1904, zaslaným přědsedovi zmíněného spolku. V něm praví Jeho Svatost mezi jiným: Jelikož jsme o vaší trčenosti, sběhlosti .a píli právě tak přesvědčeni jako o vaší oddanosti, máme pevnou naději, že co jsme o gregorianském zpěvu a posvátné hudbě nařídili, přinese za vaší pomoci u vašich krajanů žádoucího ovoce.«
Druhé breve zaslal Pius X. profesoru Petru Wagnerovi, jenž ohlásil svatému Otci, že míní v srpnu toho roku svolati internacionální kongres gregorianský do Štrassburku. Sv. Otec vyslovuje živě svou radost nad tímto podnikem a těší se, že přispěje mnoho k provedení nových nařízení

o posvátné hudbě. Na konec ujištuje lichotivě adressáta své zvláštní přízně (Tibi interea praecipuam benevolentiam testamur ...).
Vzácného vyznamenání dostalo se anglickým benediktinkám ze Stanbrooku blíže Worcestru. Poslaly minulý rok svatérnu Otci list psaný na skvostném pergamenu, případně ozdobený jich vlastním uměním. Děkují Jeho Svatosti, že ráčil znovu zavésti starý ctihodný zpěv gregorianský, kterýž zároveň s evangeliem poslal druhdy Anglům sám Rehoř Veliký. Papež X. odměnil tento něžný projev klášterních panen tím, že vlastní rukou napsal na zbývající místo na pergameně svůj vřelý dík a pod datem 20. prosince 1904 listinu nazpět poslal. Soukromým dopisem k P. Santintu, T. J., spoluredaktoru časopisu aCivilta cattolica«, vyznaly Stanbrookské benediktinky, že jsou radostí »bez sebe« a že chovají papežský autograf mezi poklady kláštera.
Konečně vyslovil sv. Otec dne 13. prosince m. r. svůj dík a své uznání řediteli katedrálního kůru v Cáchách, msgru F. Nekesovi, jenž poslal Jeho Svatosti svazek svých polyfonních skladeb.
P. B. I/elíšek, O. S. B.

Veškeré dřívější ročníky „ Cyrilla`° ntá na slzladě redakce „ Cyrilla” na Král. Vinohradech. S hudební přílohou k číslu 3 a 4
.CYRILE« vychází šestkráte do roka ve lhůtách dvouměsíčních. Předplatné, které činí poštovní poukázkou na celý rok
4 K 40 h, přijímá redaktor F. J. Lehner na Král. Vinohradech (na faře), kam i reklamace se zasýlají.
.Politika« závod tiskařský a vydavatelský v Praze. — Nákladem vydavatele.