-26

Když zařízena byla škola, bráni asi ke zpěvu scholares; z těchto scholares, žáků, pak pro jisté funkce vybráni bonifanti, snad nejmladší, snad jako zvláštní vyznamenání, snad pro největší schopnost jich; a pro bonifanty ona slavnost, z níž jich jsoucnost již před r. 1234 dokazujeme, a analogií i na dřívější jich založení soudíme, byla ustanovena. Nikde alespoň nečteme, že by scholares u kostela svatovítského slavnost tu byli měli. O bonifantech dí Pešina, že v jisté dny hodinky P. Marie pěli; asi teprve od té doby, kdy úcta Marianská v Čechách se ujímati a růsti počala (křižácká tažení); oni nosili korouhve, hlídali s bekyněmi reliquie, ostatky, snad i ministrovali a jiné funkce drobnější zastávali. V návrhu kapitolním, podaném r. 1623 po návštěvě Ferdinandově v Praze, udáno osob pokud možno nejméně, jak bylo kurií žádáno: 12 choralistů, 2 diskantisti, organista a kalkant-O bonifantech ani o škole zmínka se neděje. Chtěla se kapitola uskrovniti? Měla pro ně důchod ? Nepotřebovala jich ? Či snad myslila, že místo jejich jinými osobami vypiní? Neb měla důvod jiný, že za ně nežádala?
Za to jmenuje je Pešina mezi osobami, které za jeho života byly u chrámu zaměstknány. Dí: 4 choralisti, jeden z nich kantor scholae, tedy škola byla ještě, ač jí nejmenuje; rector scholae, seu ludimagister (jak jsme dříve byli vylíčili cantor a rector«, u velechrámu dvě osoby); 24 cantores a musici, bonifantů 6. Funkce jejich jest: 2 jsou ceroferarii neb akolyti, 4 provází Nejsv. Svátost k nemocnému zpívajíce » Pange Imgua~, každý pátek pak při mši sv. ku cti bolestné P. Marie zpívají » Patris sapientia« a Stabat mater, nosí i korouhve při processí. Vypočítává něl<teré funkce jiné, nežli prve. Funkce bonifantů asi se měnily. Kdy bonifanti zanikli, nemohl jsem ustanoviti; u chrámu olomouckého nalezl jsem jen onen název vrchního kostelníka »bonifanta< ; snad asi časem choralisté a škola opanovali úpině pole zpěvu, bonifanti omezovali se na výpomoc při t. zv. kostelnictví, ale zanikli zcela až na onen zbytek, totiž název v Olomouci; snad i byli výslovně odstraněni.
(['okračování.)
Obecná jednota Cyrillská.
Diecésní Jednota Cyrillská v Hradei Králové.
Výroční zpráva.

Diecésní jednota Cyrillská v Hradci Králové konala dne 23. června 1904 valnou hromadu. Zahájil jí p. předseda dr. Mrštík řečí, v níž připoměl desítileté již trvání Jed-noty. Činnost její v této době byla bohatá. Jednota účastnila se zpěvu při bohoslužbách, pořádány duchovní koncerty, konány exercicie pro diecési. Po řeči předsedově podána jednatelská zpráva za minulý rok. Jednota čítá 159 členů v Hradci Králové, z nichž jest 60 členů účinkujících. Členů z venkova jest 253 platících, celkem tedy veškerých členů 412. Úmrtím ztratila jednota více členů, z nichž jmenovati sluší hlavně bývalého pokladníka p. B. E. Tolmana, jenž

o Jednoh[ nemalých získal si zásluh. Pěvecký sbor jednoty tíčastnil se činně akademie, pořádané 11. července 1903 ku poctě nejdůst. pana biskupa dra J. Doubravy. Dne 2. června a 14. září 1903 konány exercicie Cyrillské v Heřmanově Městci a Polné. Rozkvět církevní hudby znamenati jest hlavně v Chrudimi. Příjmy činily 1425 K 39 h, vydání 326 K 45 h. Do výboru byl zvolen jednatelem pan Gyurkovicz, vicerektor b. Borromaea a sbormistrem pan Fiala, vikarista při kathedrálním chrámu Páně. R. 1904 konány exercicie v Nové Pace a v Hradci Králové čtyř-denní kurs. Valná hromada usnesla se na této resoluci : Cyrillská jednota na valné