4.	Na tři sv. Krále: Missa »in hon. sc. Venceslai« od Ed. Treglera, Graduale »Omnes de Saba« od Skuherského, Offertorium »Reges Tharsis« od téhož.
Na jméno Ježíš: Missa »Ave Maria«, op. 21 od Ant. Maiera, Graduale »In nomine Jesu« od Handla, Offertorium »lesu dulcis memoria« od Nikla.
6.	Na Hromnice : Missa F dur od Fr. Picky, Offertorium »Diffusa est« od J. B. Tresche.
7.	V pašijový týden: a) Kvélná neděle: Ob-řady chorální, pašije od Nešvery; b) "Celený čtvrtek: Kyrie a Gloria ze mše od Hallera, ostatek chorálně ze zpěvníku Lehnerova, »Pange lingua« od Skuherského; c) Veliký pátek: Pašije od Nešvery, =Popele meus« od Vittoria, »Vexilla Regis« od Skuherského, »Ecce quomodo« od Handla, »Stabat Mater« od Witta; d) Bílá sobota: Po ob-řadech: Kyrie chorální, Gloria a ostatní ze mše od Hallera. Po epištole co následuje sborově s průvodem varhan z Organum comitans ad Graduale Romanum; e) O vzkříšení: »Regina coeli« od Foerstra a »Te Deum« C moll od Witta s průvodem kvartetta; f) Hod Boží: Missa »in hon Beatae Nlariae Virg, de Lourdes« od Tinela, op. 41, Graduale »Haec dies« od Skuherského, Offertorium »Terra tremuit« od téhož.
Na nebevstoupení Páně: Missa brevis orl Zd. Fibicha, Offertorium »Ascendit Deus« od Foerstra.
Na hod Boží svatodušní: Missa »in hon. sc. Luciae« od Witta, Graduale »Emitte Spiritum tuum« od Skuherského, Offertorium »Confirma hoc Deus« od Tresche.
O Boží Tělo: Missa »in hon. ss. Angelorum Custodum« od Singenbergra, Graduale »Oculi omnium« od Foerstra, Offertorium »Sacerdotes Domini« od Nikela, »Pange lingua« chorálně, 4 hymny od Leitnera a »Te Deum« C moll od Witta.
Na den sv. Petra a Pavla: Missa »in hon. sc. Caeciliae« od J. B. Benze, Graduale »Tu es Petrus« od Nikela, Offertorium »Constitues cos principes« od J. B. Tresche.
12.-1 3. Na svátky Panny Marie: Missa F dur od Picky, Missa »in hon. se. Venceslai« od Treglera, vložka .Ave Maria« od Hanische.
14.	Na den andělů strážných: Missa »in hon. ss. Angelorum Custodum« od Singenbergera, vložka »Angeli Archangeli« od Gabrieliho.
Na den sv. Václava: Niše »ku cti sv. Václava« od Cyrilla Sychry s průvodem smyčcovým, Graduale »Justus cum ceciderit« od Cainera, Offertorium »Posuisti Domino« od Ant. Foerstera.
Na den posvěcení chrámu Páně: Mše .ku cti sv. Václava« od Sychry s průvodem kvartetta, Offertorium »Domine Deus« od Witta.
17.	Requiem tříhlasé od Singenbergra.

18.	Na Všecky Svaté : Missa »Auxilium Christianorum« od J. Hanische, Graduale »Timete Dominum« od Foerstera, Offertorium »Justorum animae« od Hallera.
19.	Na Dušičky: Requiem tříhlasé od Singenbergera.
20.	Při rozličných jiných příležitostech, třeba i všedního dne Missa »Salve Regina« od Stehlea neb některá jiná lehká.
Farní jednota Cyri]lská čítá nyní členů činných: sopránů 8, altů 5, tenorů 5, bassů 12, dirigent 1, varhaník 1, celkem 32 členů.
Podepsaný ředitel jako ředitel kůru cvičí jed-notu pravidelně ve středu a v sobotu každý týden od 7. hodiny večerní jak je třeba i do 11 hodin; mimo toho cvičí 15 dítek školních l~aždodenné ve zpěvu dle not, aby Uyl dorost.
Beneš Jan,
říd. učitel jako řiditel kůru a Jednoty.
Farní Jednota Cyrillská v Golč. Jeníkově. Výsledek dlouholeté práce korunován v jednotě naší r. 1901. zdarem úpiným. Spiněno dávné přání mé provésti aspoň některé části z čarokrásných skladeb =knížete hudby« Palestriny. Dne 1. dubna 1901 přednášel jsem ve zpěvné hodiné účinkujícím o životě a dílech Palestrinovýclt, a výsledek přednášky byl znamenitý. Přítomní ochotně slíbili pilně choditi do zpěvu a cvičiti Kyrie, Sanctus a Benedictus z Palestrinovy mše »Dies sanctificatus«, za niž jsem se přimlouval. Byl jsem potěšen upřímně, vida tu ochotu, ač jsem věděl dobře, jak těžká práce mne čeká. Jako proprava ku skvostné mši volena mše »L'hora passa« od L. Viadany. Po nacvičení některých částí počato s Palestrinou.
Při tolika ochotě a lásce dařila se věc dobře, takže již o Božím hodu svatodušním zpíváno prvné uchvacující velebné Kyrie. Sešlo Ec mnoho posluchačů (kteří jinak na »velkou« nechodí) a jeden slyšeti bylo hlas kritiky: »To jest nádhera, krása a bohatost ve zpěvu. To musilo dát hroznou práci při cvičení, k tomu třeba vytrvalosti.« Po-myslil jsem si: Ovšem, že třeba lásky veliké, neboY žádné postavení nemá tolik obtíží a nesnází jako řiditelství kůru na venkově. Všecko z ochoty, uznání žádné, práce nejvýš namáhavá, plat skrovný nebo žádný, štola nepatrná nebo žádná. (Bývají to obyčejně příbuzní účinkujících a od těch se nesmí nic vzíti, sic je po zpěvu.) Nedivme se, že reforma jde ku předu krokem hlemýždím. Někde osamocen řiditel kůru, jinde duchovní, a protože jednotlivec k tolika úkolům slabý, jde to ztuha a volně. Za dobrovolné na se vzatou povinnost a námahu nemá ničeho, ani náleřité podpory se mu nedostává. Mnozí za úmorné namáhání klid, nevděk, neuznání, ano i pomluvu. Píši toto vše-obecně ze zkušenosti, neboe na exerciciích v Král. Iirt:dci, Kutné Boře, Jičíně a v N. Brodě mno