2s

— 87

v tomto městě za účelem vydání několika děl, byl řízen Boží prozřetelností, aby V. V. jaro druhý Samson použila takové slabé čelisti, jakou jest má ne-patrná schopnost, a rozdrtila jí tyto pyšné hilištíny, kteříž předstírají, že znají to, čemu ani nerozumí, aniž kdy budou s to porozuměti. —lehnu se odtud bez rozkazu poslance, jejž zpravuji o tom, co se děje.
Doufám, že V. V. pomine ]ctcréhokoliv jiného důvodu, a vyřídí tuto záležitost jedině ke slávě Boží a ke cti tohoto slavného světce ...«
`/, Ríma, 25. listopadu 1577,
listu toho, sepsaného ovšem humanistickým slohem 16. století, cíozvídáme se tedy, že při zakládání nové velké knihtiskárny v Římě kolem r. 1577 došlo hlavně se strany jistých hudebníků k návrhu, aby zároveň vydaly se tiskem všechny církevní knihy obsahující cliorální zpěvy.
Nelze ovšem z toho vyvozovati, že by byl Řehoř N,111. teprve po tomto návrhu věnoval svou pozornost reformě liturgickýchknih. Rehoí- pokračoval v díle, započatém sněmem "Tridentským a Yiem V., a pravdě podobno jest, že již od r. 1573 zaměstnával se s vydáním Rituálu, Martyrologia a Yontifil<álu. Při té přiležitosti a zvláště pal., když se zakládala nová knilttislcárna, navrhli asi nějací hudebníci reformované vydání chorálních knih vůbec. 7,e návrh byl přijat, víme již z listu Feruandova, ale také z papežského Breve, jimž spluumocňují se Pier Luigi da Palestriva a Anuiballe bilo, by provedli zamýšlenou opravu. Uvádíme Breve v překladu dle latinského originálu.
Ř e h o ř 1111.
Milovaní synové, pozdrav a apoštolské
požehnání.
Jelikož upozorněno bylo, že Antifonáře, Graduály a 7.altáře chorálním zpěvem opatřené, jichž při bohoslužbě a konání svatých officií v kostelích se užívá, po vydání Breviáře a Missálu, jak nařicíil sněm Tridentský, piny jsou barbarismů, nejasností, protiv a zbytečných přívěsků, a to bud nevědomostí neb nedbalostí, anebo i zlomyslností skladatelů, opisovatelii a tiskařů, přejeme si velice, aby tyto knihy s dotčeným Breviářem a Missálem, jak slušno, st srovnávaly a zároveti, aby po odstranění

zbytečných přídavků a barbarismů tak byly upraveny, aby upotřebením jich jméno Boží mohlo se uctivě, zřetelně a nábožně chváliti. Za tím účelem vyvolili jsme Vás, jichžto sběhlost v hudbě a zpěvu, jakož i věrnost a bedlivost a konečně zbožnost co nejvíce uznány jsou, a svěřujeme Vám tuto práci, majíce pevnou naději, že této naší žádosti hojnou měrou vyhovíte. Pročež ukládáme Vám, abyste Antifonáře, Graduály, 7altáře a kterékoliv jiné zpěvy, jichž dle obyčeje sv. Římské Církve při lrauunicicých hodinkách, při mši a jiné bohoslužbě se užívá, jak za dobré uznáte, očistili, clryb sprostili a opravili (purgandi, corrigendi et reformaudi negocium damus). Iš tomu udílíme Vám Apoštolskou pravomocí piné a nezkrácené spinomocnění, a abyste tuto práci rychleji a pečlivěji vykonati nroltli, dovolujeme Vám pi-ibrati sobě dle vlastního dobrozdání několik jiných liudby znalých pomocníků. Vzdor Apoštolským konstitucím a jiuýnt ustanovením, jež by snad naproti byly.
Dáno v Římě u sv. Petra pod prstenem Rybáře, dne 25. října 1577, v šestém roce pontifikátu našeho.
Car. Glorierius.
Na hřbetě listiny je adressa : Milovaným synům Janu Petru Aloisiu z Palestriny a Annibalu Goilovi z Ríma, kapely naší hudebníkům, přátelům našim.
V tomto papežském spinomocuění udává se jasně a zřetelně írčel a rozsah osnované reformy chorálu.
Papež se dověděl, že po vydáni opraveného Breviáře a Missálu naneseno do ostatních cltoráluích knih, přede všim Graduálů, Antifouářů a Zaltářů, rozličných chyb, a sice vinou kompouistt°t, spisovatelů a tiskařů. Proto chce, aby jmenované knihy od těchto chyb byly očistěny a melodie správně přizpůsobeny opraveným te-xtům Breviáře a Missálu; vždyt Graduál, Antifonář, a Zaltář jsou co do testu jen výňatky z Missálu a Breviáře. U nějaké dalekosáhlé reformě původních zpěvů není v listině řeči, a jenom špatným porozuměním a zauecíbáváním souvislosti mohla by se slova Breve o značném zkrácení chorálu vykládati.
Barbarisuty a nesrovnalosti dostaly se do cltoráluích knih při soukromém přizpůsobováui starých zpěvů opraveným test mi : každý tiskař měl asi svého redaktora, a tudy kolii: vydání, tolik různých method opravy. Podobně dělo se