— 78 —

Větší sílu důkaznou měla by Scltola Komana založená sv. Rehořem, jež po všechna století posílala do všech končin šiřitele zpěvu řehořského a tím hleděla zachovati jednotu a neporušenost jeho melodií. Ale přece nelze si mysliti, že by při tak nedostatečném písně notovém, jakým bylo písmo neurnové. bylo lze zvláště ve stoletích před věkem X. všecltuy melodie Rehořovy zachovati zcela neporušeny. Rozhodný vliv na změnu melodií měla manýra učitelova a to tím spíše, když ani jediná ze starých značek neumových nevyznačovala určitě rozměrů intervalových. O tom píše již Cottonius, vrstevník Cuidonův : »Proto stává se, že každý tyto neumy dle svého měřítka sníží anebo zvýší a zpívá malou tercii tam, kde bys ty zpíval velikou a kde by třetí zpíval zcela něco jiného. Když je-den praví: »tak mne učil můj mistr Trudo«, ihned odpoví druhý: »Já jsem se zase
takto učil u mistra Albíua,< a třetí řekne: mistr Salamon to zpívá zcela ji‑
nak.« Jestliže vrstevník Guidonův poukazuje na hrozné rozdíly ve zpěvu melodií chorálovýcll, v době, kdy Guidonern vy-nalezený systém linkový docházel svélio

uskutečnění, oč větší rozdíly byly ve stoletích dřívějších, v nichž podléhaly rukopisy neumové různým snahám jednotlivých mužů po zdokonalení notopisu (Komanus, -Notker Balbulus, Hucbal(-1, Hermanus Kontral:tus a jiní), a v nichž ještě dalekou byla jednota v liturgii samé. `` ályt tehdy, nevymizela liturgie milánská, gallikánslcá liturgie znetvořila liturgii í•ímskou a ve Spauělích v VIII. století za-vládla liturgie mozarabicl:á. To vše po-ukazuje na to, že melodie Rehořovy zcela přirozenou cestou změnu zníti musely, jako vše se mění, co odkázáno jest na ústní podání lidové. Ano někteří mají za to, že bohaté jubilace t. j, skupiny mnoha tónů, zpívauýclt na jednu slabiku, jimiž honosí se již rukopisy ve století `ti., nebyly ani v původních zpi:vech Reltořovýcll a že zpěv jeho byl syllabickým (každé slabice odpovídala nota jedna), poněvadž určen byl pro věřící lid. Melodické ozdoby neurnové dle soudu jejich pocházejí teprve z dob poi•ehořských ; soloví zpěváci obohatili jednoduchou stavbu melodickou proto, aby dali průchod svým trillcům a různým bravurám ve zpěvu.	(Pokračování.)

Obecná jednota Cyrillská.
VÝROČNÍ ZPRÁVY ZA ROK 1899. Diecése Králové-Hradecká.

Farní Jednota Cyrillská v Miletíně. V roku 189 přestavoval se farní kostel v Miletíně. Od května byly služby Boží v presbyteři od lodi chrámové, na které se pracovalo, prkenným pažením oddělené, v neděli pak a ve svátek za příznivého počasí venku. I choru bylo se tedy stěhovati, a to nejprve na patronátní oratoř, potom dolů clo presbyteře, kde bývalo až k umačkání. Varhany zastupovalo malé harmuniutn, které trpíc stálým přenášením i neustálou změnou počasí, vypovídalo leckdy službu. Možno si tedy představiti, sjakými obtížemi spojen býval zpěv jak lidový, tak obzvlášté umělý. Ale přece zpívalo se horlivě a zcela dle předpisů církevních jako jindy — díly horlivosti pana ředitele choru i sboru, zvláště ženského. Ille, co se provozovalo i přes všecky vzpomenuté obtíže!
1. Pro 2 ženské lilasy s průvodem varhan: 1\lše IV. Hallerova; Thielen: »lesu cororta Virginum«. 2. Pro 3 ženské hlasy s průvodem varhan: Ebner: Mše »ku cti Nejsv. Trojice (novinka) 3. Pro 2 ženské hlasy obligátní a pro 1 nebo 2

mužské neobligátní s prův. varhan: Hruška: Vele-hradská; Stehle: Missa brevissirna; Diebold: -O sacrum convivium~; Singenberger: *ku cti sv. Jana I hiteleu. 4. Pro 2 hlasy, totiž 1 ženský a 7 mužský: Lucl. Ebner: »ku cti sv. Josefa«. 5. Pro smíšený sbor obligátní s prův. varhan: Cainer: Mše svato-Václavská; Ilruška: Mše chorální; Sychra: Mše VI.; Mitterer: -Mše sv. Tomášc Akv.; Xoenen: »I'anis angelicas=; Haller: iffie lil. 13. 6. Pro smíšený sbor obligátní s prův. varhan nebo smyčcového kvartetta: Cainer: »IIodie Christus natus estu; Stehle: »Salve hcginas; Mitterer: Sv. Karla Borom. 7. Pro smíšený sbor s pt•ův. varhan a orchestru : Witt: »ku cti sv. Lucie ; Sehaller: *Ecce lignum crucis=; Ebner: »Jubilate I)eo«. R, Chorální: alia de Beata s prův. varhan, mše adventní a postní bez průvodu. Celkem 22 mše: 5 od 3 českých a 15 od 10 cizích skladatelů, 2 chorální. 7 Offertorií provedena byla novinka: ».Xscendit Deuse pro 3 ženské hlasy s průvodem od Griesbachra. — Nastudována byla Litanie lauretanská pro 3 ženské hlasy s průvodem od Witta — ale