— 38

něna býti mohla a měla, než čas již kvapí a proto třeba jest skončiti.
Jak program exercicií našich vykazuje, máme jíti nyní na slavnou zpivanou mši svatou, která obětována býti má v chrámu Panny Marie Sněžné, kde právě dnes poutní slavnost se koná. Dle spisu »Církev vítězná«, sepsaného zasloužilým farářem téhož chrámu Fr. Ekertem a vydaného nákladem Dědictví svatojanského, historický podklad pro slavnost jest následující: Za panování papeže Liberia (352—366) obětoval urozený a bohatý měštan římský Jan s manželkou svou hojné statky svoje Rodičce Boží. I modlil se, aby mu byla naznačeno, jakým způsobem tento nábožný úmysl vykonati má a dostal napomenutí ve snách, aby vystavěl chrám věnovaný 1IVIatce Boží na tom místě, jež bude za-sněženo. Téže noci ze 4. na S. srpna, v době, kdy v Rímě největší vedra panují, pokryl sníh část vrchu eskvilijského v Římě.
Také papež měl podobné vidění ve snách. I byla na tomto místě nákladem měštana Jana zbudována svatyně, řečená basilikou Liberiovou, později kostelem Panny Marie větší (S. Maria Maggiore). Slavnost pak připomínaiíci událost tu průběhem času nazvána slavností Panny Marie Sněžné. Na upominku této události založil pak na Novém městě pražském farní a klášterní chrám Panny Marie Sněžné blahé paměti císař a král Karel IV. r. 1347

K čemu tuto událost vypravuji?
V šickni, kteří jsme sem se sešli, máme vůli hřivnu svou, hudební umění, Bohu ke cti obětovati a právě o tom jsme jednali, kterak povolaní činitelé o to přičiňovati mají, aby církevní hudba byla zvelebena. Zbožní manželé římští rádi by byli jmění své na bohumilý účel obětovali, ale nevěděli jakým způsobem. i obrátili se v modlitbě vroucí na Pannu Marii, která jim ochotně vyhověla a napotomním zřízením chrámu a slavnosti slávě Boží velice pi-ispěla.
ličii'ime podobně i my a prosme při mši svaté, kteréž nyní v chrámu Panny Marie Sněžné, právě v den Y. Marie Sněžné, budeme přítomni, blahoslavenou Pannu Marii, bý i nám vyprosila potřebného světla i posilnění, bycliom i my poznali, co by na našich farních osadách v těch poměrech, v kterých právě žijeme, ku zvelebení posvátné hudby po-sloužilo a prospělo. Poměry v rozličných osadách zajisté jsou rozličné: třeba jest též zvláštních prostředků anebo aspoň zvláštnílio způsobu užití prostředků obecných. Prosme Pannu Marii, abychom měli též dosti síly, bychom všecky přckážky v cestu se nám stavící štastně odstranili a cirkevní hudbu na žádoucí stupeň výše každý ve svých poměrech povznesli, by s obnovenou hudbou církevní obnovil se všude i duch křestanský a tím vydatně přispělo se ku slávě Boží a spolu i ]: časnému a věčnému blahu nás všech.

O mešních zpěvech bohatě melodických.
Podává P. Method Vojáček, O. S. B. (Pokračování,) Sekvence, jež oslavuje slavnost velikonoční, zní:

Victimae Paschali laudes immolent Christiani.
Agnus redemit oves:
Christus innocens Patri reconciliavit peccatores
1VIors et vita, duello conflixere mirando: dux vitae mortuus, regnat vivus.
Dic nobis, Maria, quid vidisti in via?
Sepulchrum Christi viventis: et gloriam vidi resurgentis.
Angelicos testes, sudarium et vestes.
Surrexit Christus spes mea : praecedet vos in Galilaeam.
Scimus Christum surrexisse a mortuis vere. tu nobis, victor Rex, miserere. Amen. Alleluja.

Beránkovi velikonočnímu
nechY křesYanský lid zpívá chvalozpévy.
Beránek vykoupil ovečky:
Kristus nevinný s Otcem smířil hříšníky.
Smrt a život v podivuhodném setkaly se v boji života vůdce zemřev, kraluje živý.
Rci nám, Maria, co jsi cestou viděla?
Hrob Krista zřela jsem živého a slávu z mrtvých vstalého.
Andělské svědky, roucha potní a plátna.
Vstaly Kristus naděje moje: předejde vás do Galileje.
Víme, že Kristus v pravdě vstal zmrtvých : Ty, vítézi Králi, smiluj se nad námi. Amen. Alleluja.