— G —

stěn, stropu a podlahy 65o hřiven zlata, t, j. asi našich 46 mil. zlatých. Připočteme-li l: tomu, co stálo obložení obou clierubínů, pak oněch dvou velikých sloupů a ozdoba sten ve svatyni, co stály zlaté stoly, svícny a to veliké množství zlatých nádob, připojíme-li k tomu cenu četných drahých kamenů a drahého, vzácného, vonného dříví, jež z dalekých krajin přiveženo býti muselo, snadno tornu za pravdu dáme, že boliatství chrámu Salomounova, nehledíc ani k umělecké ceně jednotlivých předmětů, na sta milionů zl. páčiti možná.
Nedaleko chrámu jiná velikolepá stavba poutala oči mé. Byl to královský palác, jeliož jedna část, ioo loket dlouhá, 5o loket široká a 30 loket vysoká, ze samých cedrů vystavěna byla, majíc tři poscliodí a 45 komnat. Jiná část palice. byla soudní síň, ve které stál zlatem a slonovou kostí vykládaný trůn královský. Na šesti stupních, které vedly ke trůnu, stálo po stranácli 12 zlatých lvů a za podpory pro ruce sloužili rovněž dva zlatí lvi stojící po obou stranách trůnu. Po chodbách a komnatách paláce rozvešeno bylo 5oo zlatem potažených štítů, na něž vynaloženo bylo zlata za 21/.; mil. zlatých dle našich peněz. V nádherných síních rozestaveno bylo veliké množství náčiní, pohárů, mísek, kofliků a jiných náclob z ryzilio zlata. 'L dalekých krajin přivežené poklady perel a drahokamů uloženy byly ve skvostných klenotnicích a drahého dřeva ebenového, vzácného kadidla, vonného balsamu a jiných drahocenných vzácností nahromaděny byly veliké zásoby v rozličných místnostech paláce.
7.as1 jsem vida všecku tu báječnou nádheru chrámu i paláce. Udiven po-hlížel jsem na výstavnost a krásu i ostatních částí Jeruzalema a všech těch měst, kterými slynula přeúrodná tehdáž země palestinská. Ale kterak to všecko, co z mlhavého moře vyčaroval kouzelný prut kralevicův před zrakem mým, s původem a základem církevního zpěvu souvisí, pochopiti jsem nikterak nemolil. I dodal jsem sobě smělosti a tázal se tvůrce těch divů : gKterak podivuhodný zjev starozákonní slávy vysvětluje nám původ a základ hudebního umění v Zákoně Novém?«
Přívětivý úsměv přelétl přes sličný obličej mladistvého čaroděje a hlas jeho zněl jalo hudba s výšin ráje, když takto jal se mluviti: »Co tato zníš, poutníku

zemský, jest ti patrným dc'ticazem, jak za oněch dob, kdy v národě vyvoleném hluboce zakořeněna byla víra v jednoho pravého Boha, z této víry a z tolioto přesvědčení vyvíjel se všechen veřejný i soukromý, náboženský i národní, umělecký i společenský život lidu Božího. Všecky pak ty různé stránky života israelslcého soustředovaly se kolem svatostánku a clirámu Jeruzalemského. "lam konaly se každodenní oběti a prosby za celý národ a jménem celélio národa. Tam shromaždoval se třikrát do roka k nejpřeclnějšíul slavnostem výkvět celého národa, aby oživil v sobě víru v jednolio pravého Boha a upevnil se v naději na budoucího It'Iessiáše. Tam vcházel jednou za rok nejvyšší kněz do velesvatyně, aby přednesl Hospodinu prosby lidu israelsicého a seznal vůli Boží, dle níž by řízen a spravován býti měl veškeren život vyvolenélio národa. — Ale všecka boloslužba Star. Zákona, jak Tobě známo, byla jen obrazem budoucí bohoslužby lcřestacxské. A účel všech obětí tehdejších byl ten: roznítiti v srdcích ctitelů pravélio Bolia touhu po té jediné oběti, kterou s Bohem usmířeno a pro nebe získáno býti mělo lidstvo skrze Syna Božího na kříži a ]sterá pak nekrvavým spůsobem na oltái-i opětována býti měla u všech národů od východu až na západ po všecky věky až cio skonání světa. — Tobě, vyznavači víry Kristovy, není též neznámo, že podstatné části této nejsv. oběti předobrazeny byly bohoslužbou, konanou ve svatostánku na poušti a později ve chrámě Jeruzalemsicém. Již samo rozdělení chrámu onoho ve svatyni a velesvatyni naznačovalo uspořádání budoucích chr uiů kí•estansl: ch. Přesné chleby, jež ve svatyni na zlatých stolecli položeny byly, což byly jinélio než stínem onolio picsv. chleba, který na našich oltářích se pi•cchovává a jenž k životu věčnému sytí duše věřících. Nádherná roucha, kterými odíval se velekněz židovský, maje konati úhon posvátný, věstila úpravu budou-cích velekněží ki•estanslcých, lconajícich slavné služby Boží. A tak i jiné částky bohoslužby křestanské nastíněny a jaksi názorně předpověděny byly v Zákoně Starém. -- Nuže, pozoruj, ctiteli hudby posvátné: k podstatným částkám slavné bohoslužby katolické náleží také posvátný zpěv. Bez toho nedá se slavnostní bohoslužba ani mysliti. Právě tím liší se tichá mše sv., tichá mod-