— .2 —

1867 ř. z. č. 142 příslušných práv v příčině samo-statného obstarávání kůru povolanými orgány na všechny budoucí časy.
ad 2. a 3. Nároky obce nedají se hájiti a podporovati 41. a 42. zákona ze dne 7. května 1874, nebo zákonná ustanovení v nich obsažená měla by platnost, kdyby se jednalo o do ta c i za službu na kůru. Ve sporu tomto však běží o p r á v o jmenování a propouštění ze služby, které se nikterak netýká s p r á v y j m ě n í k o s t e l n í h o, nýbrž jest vnitřní vécí církevní, an ustanovené osobě staratí se jest o hudbu a zpěv na kůru, který požadavek rituelní spadá v samostatný činný sbor církevní.
Jelikož obec městská jako farní obec v N. jinými právními nároky, na jejichž základě by jí jmenování řiditele kůru příslušelo, prokázati se nemohla a jelikož dle zákonných stanovení právo to církevním orgánům přináleží, není v odpor vzaté rozhodnutí nezákonné a musila stížnost jako neodůvodněná se zamítnouti.
Instalace chorregenta nekonala se — dosud skoro nikde; a nemohla by se konati' Dávám tuto otázku všem, jichž se týká, skromně a uctivě na uváženou, po výtce pp. patronům kostelů, duchovním správcům a chorregentúm samým. Před lety konala se taková instalace — a tuším bude se konati i budoucně vždycky — na Sv. Hoře u Příbrami. A všichni přítomní, najmě p. chorregent sám, si velice libovali. Vdp. rektor kollegia DD. 00. Redemptoristů na Sv. Hoře o d e v z d a l novému chorregentovi u o 1 t á ř e před shromáždéným lidem klíče od kůru, přiměřenou řečí promluvil o důležitosti církevního zpěvu a povolání chorregentově, načež (nebo hned z počátku — na to se již nepamatujeme) instalovaný skládal vyznání víry. Mohlo by to škoditiř Či naopak? A smé] by pak ještě některý chorregent říci: Panu faráři do toho nic není, co já zde na kůru dělám nebo nedělám«. >»Brachu, kdože odevzdá-val ti klíče'«« — — A snad by také duchovní správcové se tolik nevykrucovali z povinnosti na kůr dohlížeti, řidite]i kůru radou i skutkem nápomocni býti. Uvažujme tedy ...	Pkr.
Ceciliáni — na moři a ve Svaté Zemi. -Musica sacra= přinesla v č. 16. t. r. zajímavé

sdělení dra Haberla, že probošt a ředitel kůru kathedrály Brixenské, Ignác Mitterer, I. místo-předseda -Všeob. spolku cecilského v Němcich, Rakousku a Švýcařích« podnikne začátkem října s velkým mužským sborem pout do Palestiny. V č. 19. téhož časopisu dovídáme se, že pout ceciliánů se výborně zdařila. Snad i Cyrillisty bude kratičký obsah této zprávy zajímati. Zpěváci byli po většině kněží, kteří přednášeli skladby od Hallera, illitterera, Modlmayra a Griesbachra (také vesměs kněží). Po slavné mši sv. v dómé brixenském posvěcen poutnický prapor a druhý den (5. října) ráno nastoupena cesta. Proslulá píseň k Nejsv. Srdci Páně a jiné hymny zaznívaly až k nádraží. »Po cestě vítaly nás namnoze hudební kapely a stříleno z hmoždířů. V Terstu vstoupili jsme na lod »Amphitrite«. S hlaholem poutnické písně vyzdviženy kotvy. Pustili jsme se s důvěrou na širé moře. Nebylo nám se třeba strachovati; socha »Hvězdy Mořské« byla s námi i Syn Její Nejsvětější; denně slouženo na lodi bez mála sto mší svatých. Také se zde pilné kázalo i »velká« zpívaná mše sv. konala. Po zpívané, jakož i večer po růženci pěli jsme pravidelně píseň poutnickou nebo hymnu k Nejsv. Srdci Páně. I hymnu papežskou a rakouskou často bylo slýchati s průvodem plechového sextetta. Při pozdvihování hlavní mše sv. hřměla lodní dé]a. V Jerusalémé zpívali jsme hned první den chorální Requiem, Offertorium 4hlasé. Probošt Mitterer hrál na varhany nebo n. harmonium. Chorál i figurální zpěvy byly pí-ednášeny s ob-zvláštní vroucností a nadšením. Na návratu složil neunavný Mitterer 2 pochody pro lodní kapelu: jeden poutnický a druhý na počest plukovníka z Himmelů (Oberst-Himmelmarsch), kterýž vedl celou naši výpravu«-	P. Pkr.
Hudební zvláštnosti jsou jistě vesmés tyto skladby P. Platanie, vydané lipskou firmou Breitkopf & Hártel (Beilage zur »blus. sacra« 1898, str. 71.) : a) Antifona pro smíšený dvojsbor s bubny, velkým bubnem a tambourem. b) Missa solemnis pro dvoj sbor a dvoj e varhany. c) Paternoster pro smíš. sbor 5h1. s varhanami, cellem, kontrabassem a bubny (!?.

Listárna Obecné Jednoty Cyrillské.
Sl. farní Jednota Cyr. v J e d o v n i c í c h na 1'Ioravé : Premie zaslána, zbývá 7 `,i3 kr. Ve Vašem vlastním
zájmu jest prospěšnější objednati ostatní přímo zasláním známek poštovních v dopise. — Borko‑
vany, Morava: Premie zaslána, též Dolní Hbity u Příbr. — J a n o v i c e u V o t i c: Litanie jsou
rozebrané, místo těchto přiloženo více hlasů mše, Svchrovy.
S hudební přílohou k číslu 3. a 4.
>CYRILL« vychází šestkráte do roka ve lhůtách dvouměsíčních. Předplatné, které činí poštovní
poukázkou na celý rok 2 zl. 20 kr., přijímá redaktor F. J. Lehner na Král. Vinohradech (na
faře), kam i reklamace se zasýlají.
Nákladem vydavatelovým. — Knihtiskárna -Politiky. v Praze.