— 25 —

tům obtížné a škodné, tomu se vžřycky protivili, zvláště proto, že páni ouředníci na jejicli »vejsadrím deputátním traktamentu« újmu jim činili; i zanechali to Jenšovickým chorním muzikantům.
Okolo roku 1750 vzala kostelní liudba svůj dobrý počátek; kde založena nebyla, zakládala se, a kde už v běhu byla, zvelebovala se. Toho času byl na hradě Pražském ustanoven nás vlastenec a Cech, z Nymburka rodilý, arcibiskupský regenschori F r a n t i š e k B r i ti i; ten j ak dost malé clivíle času měl, ustavičně o muziku pracoval a komponíroval, základ neb fundament k organu na všechna budoucí léta všem hudebníkům a školním mistrům zanechal. ládný jiný tu dokonalost a světlost po sobě nezanechá, protože všichni mistři od něho základ berou, a jemu čest, cliválu a díky, dokud svět stát bude, vzdávati budou. — Druhý skladatel byl toho čapu S e g e r t, organísta a spolu virtuos na "rejně v chrámu Páně Panny Marie; jeho fundament geueralbasu a preludium jednomu každému varhanníku nejenom v Cechách, ale i v jiných cizícli zemích dobi'e povědomy jsou, že se napořád dle jeho fundamentu říditi musejí. — Třetí byl hudební mistr Stamitz, čtvrtý My, liveček, pátý Benda, šestý jali Loltelius, pán na Strahově, sedmý L o os, kantor a školní mistr nedaleko Prahy na panství Nostickém, osmý Adolf Haase, devátý G a s m a u n a jiných více komponistů v Ceské zemi b},lo.
Toho času vzaly počátek torny neb valdliorny, avšak jenom jednoho tonu neb zvuku, a sice takto: hrabě tipork, který byl v Paříži u francouzského dvora jako vyslanec, nechal tam své dva lokaje na ten nově vynalezený instrument cvičit; když pak navrátil se do Prahy, museli jeho lokajové v jeho zahradě při pěkném echu troubit. Oti tolio času jest ten instrument nyní do všech tonů veden a daleko zlepšen.
Roku 1754 dostal se za kantora do Brodu Jan 5afus ; byl výborný znatel hudby a dobře mládež cvičil. Již tolio času bylo v Brodě mnoho dobrých hudebnilců a sice; Franc Poslt, Jan Golzert, Václav Asman, Karel Sič; Yoslt byl dobrý tenorista a houslista, Golzert varhanysta a Asmau basista. Asman nejenom dobře zpíval, ale při tom byl takovým silným hlasem od Boha obdařen, že mu v Ce - chách druhého a rovného nebylo; vzal tak lilubok}` ton, že pedálová trouba

tu hloubku sílu a čistota nedala. Un jako zpěvák byl vzat na fundaci do Prahti', kdež 6 roků studíroval; zanechal pak studií a hleděl si svého rolnílio liospodářství; byl purkmistrem v Brodě až do r. 17i4. Až do posledních let bas na choru zpíval; dočkal se 94 let věku svého.
Toho času povstali v Ceské zemi dobří hudebníci a komponisté, a sice- : J a n V a ň h a 1, rodil}" z městečka N echanic v Bydžovském kraji, A n t o n í n a L e o p o l d Koželuh, oba bratři rodilí z Ve]var, Franc P o k o r n ý , učitel v Ronově, J i ř í k Linka, od r. 1747 učitel v Bakově ; posavad zpívá se v kostelích krásná jeho vánoční píseň »Spi, spi, nemluviiátko, v lůně své matičky(,; F r a n c P a c á k, učitel v Jilemnici, J a n Manšinger, Springl, Ignac Svertn e r, učitel v Kracavě, V o l l m a n, regenschori v Liberci, I. a m p li, kantor ve Vrchlabí, josef Resler, kantor v Yříchovicícli, výborný organista a komponista, a vice jiných.
Roku 2766 dostal se do Brodu za kantora a městského svndikusa Dominik Bčhm; ou byi pouhý Němec, ale českou řeč tak pochopil, že v krátkém čase mluvil a psal jako rozený Cech; při tom byl ještě latinář, nebo 7 škol absolvírcval, musicus, organista i komponista, že všiclini okolní šlcolní mistrové rovni mu nebyli. Všechny muzilcálie, které potřeboval, z jeho vlastní komposice pozůstávaly. Na clioru violiu neb violinčel hrával; neb na varhany Brával obyčejně Golzert. Ten Golzert byl okolo 26 rolet; starý, od poliledu nepatrný, šilhavý, blikavý; ale česky, německy, židovsky-mluvit, psát levou nebo pravou rukou, to mu bylo vše stejně. Když na varhany hrával, mohl se mu partes obrátit zpátečně neb patřičně, to mu bylo jedno. Hrával po hospodách v městě i jinde, zvykl kořalečnímu pití a tak se zkazil na zdraví; dostal trávení těla a bídně svůj mladý věk dokonal. — Za toho kantora Bóhma dávaly se muzikantům od obce každoročně 3 kopy na slavnost sv. Cecilie, a oni za to museli na Nový-rok na pavlači radního domu intrádv a nějaké »auscugv« udělat.
Roku 1776 zemřel farář Jan Ferdinand ; celá osada žádala o staršílio kaplana Václava Hudského, ale on byl odstrčen a za faráře Linhart ustanoven. Aby ale ten dobrý pan páter Hudsk}` jako kaplan v Brodě více sloužiti ne-musel, založil lirabě llesfours dokonalou