44 —

Kromě sequencí vyvinuly se ve škole havelské »tropy«. Pod jednotlivé tony boliaté melodie ,Kyrie« podkládal se text, jenž byl originální exegesí testu missálovélio anebo krátce vysvětloval význam tolio onoho svátku. Tropy jsou pozoruliodny více po stránce textové než hu(lební, méně liturgické, a proto z liturgie naprosto vyloučeny.
Jestliže kolem IX, století rozšiřoval se zpěv řehořský po všech zemích západnícli, ano zapustil kořeny i v dálné Anglii, zajisté neméně důležitou jest otázka, jak tomu bylo tehdá u nás, v zemícli slovanských? Známo jest, že v IX. stol. přinesli k nám z východu símě viry sv. Cyrill a Methoděj. Také známo, že užívali liturgie slovausl;é a že proto nevraživými Němci byli přinuceni dvakráte jíti do Ríma se zodpovídat. A papež Jan VIII. 882) stvrdil jejich slovanskou liturgii, ale pod tou podmín]:ou, budou-li napřed evangelium čísti latinsky a pal; teprve slovansky. Z toho můžeme

souditi, že ritus jejich nebyl tedy čistě slovanský, ale slovansl:o-latinský. Ně-]cteří mají za to, že liturgie slovanských věrověstů bvla slovausl;o-řecká, pouévadž ji přinesli z východu, a poněvadž vliv řečtiny jeví se při nejstarších slovanských písních národních (»Hospodine ... K r 1 e š !«). Ale 1; tomu nutno připomenouti, že řečtiny užívalo se tehdy i v liturgii římské a že tedy vliv řecký mohl k nám přejíti z Ríma s liturgií řehořsl:ou At již původní slovanská liturgie našicli věrověstů byla smíšena s liturgií východní řeckou anebo se západní latinskou, zachovala se jen dvě stě let, jsouc zvolna nahražována liturgií římskou, takže již v M. století jen v klášteře sázavském se ojediněle pčstila. Ba i tam za Bi ctislava II. nesvárem mnichu zanikla. Karel IV. chtěje sblížiti církev východní s církvi i-ímskou, vynlolil pro ],mausy opět liturgii slovanskou, která však na dobro r. 1635 zanikla.
(Pokračování.)

Obecná jednota Cyrillská.
Diecésní Jednota Cyrillská v Hradci Králové.

Diecésní Jednota Cyrillská v Hradci Králové pořádala v sobotu dne 3. dubna 1898 o 5. hodině odpolední ve dvoraně Adalbertina v Hradci Iv-ál, řízením svého ředitele p. Jana W ů n s c h e, ředitele kathedr. kůru, za ochotného spoluúčinkování pp. kandidátů učitel,tví a pp. posluchačů obchodní akademie duchovní koncert s pro-gramem, jal: následuje:
Oddělení I.: 1. u Ze staročeských rorátních zpěvů královéhradeckých: Chorál >Kriste jediný a píseň »Ach, co vedlo Tebe. Chorál n píseň »Uslyš naše zpívání.. Zapěl smíšený sbor. l% Starochorvatská píseň vánoční: »Na-rodil se je Kralj nebeski«. 4hlasý smíšený sbor. 2. a Píseň Šimona Lomnického na smrt císaře a krále českého Rudolfa II. (j 1611). 4hlasý smíšený sbor. 1 > Lalm 50.: » M i s e r e r e m e i D e u s«. Pro 4hlasý smíšený shor s průvodem varhan neb harmonia složil Jos. Rheinberger (nar. 1339). 3. « rA v e Maria«. Deouh]asý sbor ženský od Ign. Mitterera (nar. 1350), li »R e g i n a c o e l i«. Zpěv velikonoční pro 4 ženské hlasy od 1. V. R odra (nar. 1730, j- 1843).
Oddělení II.: 4, sEcce, quomodo moritur justus«, 4hlasý smíšený shor od G. P. L Palestriny (nar. 1526, t 1594). b. V e 1 k o p rí t e č n í k a n t d t a. Pro 4hlasý smíšeny shor se sul} na-

psal a průvodem varhan neb harmonia opatřil K. Kammerlander (nar. 1323, -f 1392). 6. Lalm 150.: »Laudate Dominuin in s a n c t i s ejus". Pro 4hlasý smíšený sbor složil G. O. Pitoni (nar. r. 1657,	r. 1743).
Úvod k oddělení I.: Ad 1. a) Hradec Králové proslul daleko široko svými vzácnými kancionály, v níž uloženy i překrásné staročeské zpěvy rorátní. Podáváme z nich opět některé ukázky a to z rorátních zpěvů pondělních (1lc vzorné úpravy Msgr. F. J. Lehnera. — Ad 1. G) Pí. seli tato byla a jest od pradávna oblíbenou vánoční písní sbratřeného s námi národa chorvatského. V českém překladu zní: ], verš: >Narodil se jest Král nebesky' z Marie, čisté Panny, v tom mladém (novém) létě. Veselme se, mladého Krále milujme.« 2, verš: »Chválena budiž svatá Trojice, chválu vzdejme Hospodinu Bohu v tom mladém létě. Veselme se ...«. — Ad 2. ai K oživení památky našeho starého básníře Šim. Lomnickéhu vřadili jsme do programu i číslo od něho. Ač píseň ta jeví se v textu toliko veršovanou prosou, pozorujeme přece, jak ušlechtilým nápěvem ji opatřil, aby památku svého zeměpána a příznivce krále Rudolfa uctil. — Ad 2. b) Žalm 50.: ».Smiluj se nade mnou Bože«, jehož český překlad jest v Oltáři na str. 134., obsahuje \-vznání hříšnosti,