-35

stersl:é Moravy, Dr. František P:lu-mann. Kostel zahalen byl již večerním soumrakem, když účastnici exercicií spokojeně jej opouštěli.
Následujícího jitra byli již zase shromážděni ve dvoraně Svatováclavské, kde po osmé hodině profesor Dr. Josef Mrštík, předseda diecésní Jednoty Královéhradecké, konal přednášku, »kterak povolaní činitelé o to přičinit se mají, aby církevní hudba zvelebena byla«, která v listu tomto otištěna bude celistvě. Jelikož v ten den připadal svátek Panny Marie Sněžné, odebralo se veškeré shromáždění na slavnostní mši svatou do kostela fauny Marie Sněžné, kde slavila se pout. Reditel kůru, Jan "Zelinka, poučen každoroční zkušeností, že v drulié polovici července a počátkem srpna zpěvná ptáčata obojílio pohlaví z Prahy na venek odlétají a ředitele kůru do nesnází uvádějí, jakož i aby ukázal, že i o slavnosti poutní možno zpívati skladby jednoduché, avšak slušné, zvolil tnši Cainerovu -in lionorem 13eatae Mariae Virginis« s průvodem varlian, z níž zpívány jsou Kyrie, Gloria, Sanctus, 13enedictus a A--uus. Credo vzato rovněž ze snadňoučké, pěkné skladby- Joscfa Cyrilla Sychry »Missa decima«, Také ostatní sl:ladby byly snadné, Graduale ocl Cainera, l)tfertorium »Ave Maria« pro dva lilasy s průvodem varhan a »I'ange lingua« doricl:é na F od Zelinky. Sbor čítal t5 sopránů, 14 altů, většinou dívek a hochů školy Cyrillslcé, 4 tenory a 5 bassů. Co ředitel chtěl ukázati, dobře se osvědčilo. Skladby vesměs lehké, avšak výborně nacvičené, piisobily dojmem slavnostním a uspo]:ojily pinou měrou veškeré účastníky exercicií, čímž opětně se po-tvrdila stará zkušenost, že i největším slavnostem nejsou na úl:or prosté skladby, jsou-li umělecky předneseny, jako i chorál s nejsl:vostnčjší nádlierou bolioslužby se shoduje, když mistrně se zpívá. Introit a Communio zapěny jsou chorálně.
Po skončené poutní mši svaté ode-brali se účastníci exercicií na kruchtu kostela sv. Jindřicha, kde právě postaveny byly nové varhany soustavy kuželové. Laskavým rysvětlovatelem veškeré úpra%y nového stroje, jakož i jednotlivýcli registrů a spojek byl ředitel josef Cainer, jakožto znamenitý odborník, který dopodrobna obeznámil zavítavší sem Cyrillisty s veškerými vlastnostmi a výhodami novověkýcli varhan.

(Alpoledne konal drulié cvičeni cliorální P. Emilian Yaukner, načež se šlo společně opétně do chrámu Panny Marie Sněžné na slavnostní nešpory. Jestliže k dopolední bohoslužbě zvolil ředitel Ze-linka skladby českých, dosud žijícícli sl:ladatelú, pro odpolední nešpory určil skladby staroklasické, žalmy ve »falso bordone« od G. E. Cimy, hymnus »Ave maris stella« od Caspara lata, »Salve Regina« chorální. Jelikož v jmenovaném farním kostele konají se nešpory pouze jednou do roka, bylo to pro zpěvačky, které po prvé deklamovaly žalmy ve »falso bordone«, úkolem dosti nesnadným, jemuž však čestně učinily zadost. Ukázalo-li se včerejšího dne účastníkům Cyrillských exercicií, jak slavnostním způsobem lze zpívati litanie, dnes poslechli si nejlu•ásnější způsob liturgické odpolední bolioslužby.
P H zpívané mši svaté třetího dne, kterou sloužil za assistence profesor josef Mrštíl:, předseda diecésní Jednoty Cyrillsl:é v Hradci Králové, picdnesla Cyrillská jednota ki• ovnická Wittovu 4111. mši á capella »Salve Reyiva«, vy-danou redaktorem listu tohoto r. t 37 5, řízením sbormistra Karla Doušy. Skladba sborem nastudovaná s touže svědomitostí jako program pobožnosti adoračuí, ob-jevila se v clol:onalém přednesu v celé své kráse, jakou vypil:á přesností formy a círizevním duchem, pro kteréžto vlastnosti právem zasluhuje, aby polu-očilé sbory, které kromě skladeb našicli českých skladatelů do repertoiru svélio přijímají mše cizí, toto polyfonicky pracované dílo na lotry uváděly. lntroit, Graduale, Uffertorium a Communio zpívali cltoráluě volalisté ki•ížovnicl:élio kostela tak. svěže, prostě a pi•irozcuč, jako by se s chorálem byli narodili, čímž opětně se potvrdila stará pravr_la, že hoši -- ovšem dobře cvičení — jsou rozeni choralisté. jistota, neohroženost, síla a lalioda lilasu chlapecl:élio jest pro cliorál přímo stvořena. I' i zpěvu jejicli redaktor bezdečuě a radostně si vzpomínal na svúj někdejší Karlínský liturgický sbor 24 hochů, kteří v liturgickém oděvu před lilavním oltářem v povýšeném choru sv. Cyrilla a Methoda chorální mše prozpěvovali. Tak pěkně zpívali vokalisté křižovničtí cliorál, jen že je nebylo viděti, jelikož zpívali na l:ruclitě, nikoli v choru před hlavním oltářem. Po chorálním Uffertoriu, pi•ipadajícím na svátek Proměněni Páně, který