— 22 —

trvání, jakož je i ve knihách těch trojí druh not rozlišován; chceme konečně podle zákonů přirozených, historií stvrzených, přízvučnou slabiku m í r n ě proti ostatním družkám jejím v témž slově pro‑

dlužovati. Tohoto pravidla se chceme titre více držeti proto, že i nová škola v praksi přece jenom ton nad přízvučnou slabilcou prodlužuje, jak patrno ze mnohých pí-íkladii jejího »G r a d u a l e-, kde čteme:

vždyt chorál je dílo rukou lidských, a žádný zajisté původci jeho nebude při-pisovati tak naprosté dokonalosti, že by byl až do nejmenších maličkostí necllybil. Než postupme dále. Nikdo neupře, , že chorál m u s í míti jasný rythmus. V2dyt chorál netrsá ani harmonie, ani lehkého poliybu přísným taktem vyměřenéllo, jemuž moderní sluch docela při-vykl: chorál nemá ani rozmanitosti hlasů, která ve zpěvu polyfonním, kde tenorista jako skřivan ku blankytu se vznáší, co tu basista vážně a ditstojně níže a níže sestupuje, tak příjemně sluch lidský do-jímá: chorál tedy nemůže moderní hudbě

str. 35.	str. 45.	str. 104,	str. 137
Pa - rá - - ta.	Pa	- - ser.	Con-tur -Lén - tur.	Pér - ci - pe
str. 294.	str. 394.	str. 323.	str. 41'-'.	str. 510.	str. 56o.
fH—~*—i—l=—l— —ff—f—	—~ NEM
0t_-Num Lau - de	Gau - dé - hunt.	Ju - des. Co - ram. _Au - tem	atd.
aniž tu vadí okolnost, že také nad nepřízvučnou celé řady not klade, jak je našla v rukopisech, jalco na př.:
Dó -mi - -	ne.	Spí-ri - -	- tu	luó 	ni - - - am.
jinak čeliti než svou melodií, a, jakož přirozeno, vyrovná se jí neb nad ni vy-nikne jenom telidy, když jeho meloclie náležitým jeho rythmem se přednesou. Má-li však cliorál náležitým rythmem se přednášeti, třeba mino uvedená již pravidla také
ej meloclii řádně rozdělovati. 5 radostí spatřujeme, že chorální melodie se dají sy-mmetricky a podle obsahu pod-loženého textu krásně rozložiti na díly menší; vždyt symmetrie a rovnoměrnost vůbec je hlavní přednosti umění. Velmi krásný příklad takového rozdělení a symmetrii máme na verši >,Asperges me(,:
.a- E
 --~ 	1-- - —~ I  .
A - spér - _,es me	Dó - tni - ne	hys - sí -po.	et	nnur-(HI - bor.
la - v,í - - his	me,	et	su - per ni - vem cle - - - al - Lá - bur.

Verš je rozdělen na dvě věty. Jak lcrásuě sobě ty věty odpovídají i co do melodie i co slov i co do nálady! V obou je začátek i konec melodie stejný ; jenom ve prostřední části se melodie liší, ale tam se i test jak grammaticky tak smyslem liší, kdežto první a poslední části
*1 Ib., str. 58. Je to G r a d u a l e, které opat P o t h i e r vvdal r. 1883 podle rukopisů 14. a 15. století, které se shodují se mnohými novějšími knihami trytištěnými !dme 18. sto!.i ; ih. 89.

nejenom smyslem, nýbrž i granlmatickým tvarem jsou stejuy, ano poslední části se dokonce i rýmují. Išaždá věta se skládá ze 3 dílu, z nichž poslední je obratem prvního, tak že melodie, z počátku vzhůru vystupující. v prostředku svého vrcholu dostupuje a potom zase v poslední části jakoby po těchže stupních sestupuje
Můžeme-li si představiti krásnější symmetrii a shodu vět nad tento polooblouk, ]sterý tu melodie opisuje?