— 20 —

Než již na čase, abych skončil. Ne-hněvejte se, že ten dnešní list takového nabyl objemu; chtěl jsem ale nahraditi, co dluhuji.

S nejsrdečnějšími pozdravy trvám v Kristu oddaný
P. A. Sch.,
o. S. B.

Kter~-ch píOdPiSi[ církevních dbáti n1 ~edjtel líilrn v riizných dobách rokli církevního
Podává P. Emilian Paukner, křiiovník. (Pokračování.)

4. Od S. neděle postní (smrtelné) až do Božího hodu velikonočního vynechává se Gloria Patri při Asperges, Introitu i nešporách.
5. Na pátek pi-ed květnou nedělí při-padá svátek (nezasvěcený) Sedmibolestné Rodičky Boží. Po Traktu jest zpívati neb aspoň recitovati celou sekvenci »Stabat Mater«. (Kůry o hlasech chlapeckých nebo dívčích upozoniujeme na nejnovější skladbu Modlmayrovu, vydanou
u Pawelka v fZezně; kde mají na tento den zpívanou mši sv., poslouží jim tato krátká, ne nesnadná skladba výborně. S podloženým a ne valně změněným překladem Sušilovým hodila by se pro »koncerty duchovní«, jež ve mnohých kostelích ode dávna jsou v obyčeji, a o nichž dovolíme si níže učiniti obšírnější poznámku.) Tuto sekvenci zpívati jest také o svátku Sedmibolestné Rodičky Boží, kterýž pi-ipadá na 3. neděli
v září. Sekvence byly a jsou dosud nejvíce vynechávány a odstrkovány, ačkoli jsou to perly posvátné hudby i poesie krásy nevyrovnatelné, a tvrdíme směle »nenapodobitelné«, , Yroto také ujala se jich nejvyšší instance u věcech posvátných obřadů, Kongregace ritů, a opětnými dekrety (nejnověji 27. února 1847, 11. září téhož roku, 9. května 1857 a 29. prosince 1884) je zpívati ustanovila.
6. Svátek »Zvěstování Panny M a r i e«. To bývá potíž! Co se má zpívati, připadne-li tento svátek do času postního, a zvláště do svatého téhodne? Letos, kdy připadá na středu pi-ed květnou nedělí, není naprosto ti-eba dotazovati se kongregace ritů, jak se má slaviti. Jako jindy, jen že se vynechá všudp Alleluja a přidá se Tractus. Připadne-li tento svátek v p o s t ě n a n e d ě 1 i, tu vezme se všecko (Iutroit, Graduale, Tractus, Offertorium, Communio) z neděle (tedy také žádné Gloria), a svátek »Zvě

stování P. M.« se pi-eloží (jako festum »chori«, t. j. bez závaznosti pro věřící, jakou jim ukládá 1. a 2, pi•ikázaní cír-Icevní, tedy jako svátek nezasvěcený) na nejbližší prázdný den všední. Není tedy dovoleno na takovou neděli zpívati jako Graduale nebo Offertorium »Ave Maria« nebo »Salve Regina« (!), zkrátka: pro kůr (a oltář) tento svátek není a nemá se tudíž ani na varhany hráti. Připadne-li konečně tento svátek do samého sv. téhodne, také se jako festum chori odkládá; stane-li se to v prvních čtyrech dnech sv. téhodne (v pondělí, úterý, ve středu nebo ve čtvrtek), pak je tento den p ro věř í c í svátkem zasvěceným (festum fori), a mohlo by se (dle Caerem. episcop. I., XXVIII., 2) hráti na varhany i přes to, že vlastní svátek jako festum chori je přeložen, a všechny části mše sv. se berou ze dne právě připadajícího (v úterý a ve středu také pašije).
7 Svatý neboli Veliký týden. Co, ledy a jak zpívati o jednotlivých dnech tohoto téhodne, nalezneš v »Graduale romanum«.
A) Na Zelený čtvrtek hraje se na varhany j e n p ř i G 1 o r i a. Mše sv. toho dne liší se od pořadu obyčejného jen v kostelích lcathedrálních, a to za pi-íčinou svěcení sv. olejů. Po mši sv. pře-náší se Předsvěceniny (hostie konsekrovaná pro Velký pátek) ve slavném průvodu Ic oltáři pobočnímu, při čemž má se zpívati Pange lingua — a n i c jiného (Kongr. ritů 7. prosince 1844)• Zpěvy k umývání nohou nalezneš v »Pontificale rom.« nebo v »Officium Hebdomadae sanctae«, kterážto poslední kniha sama sebou co nejlépe se doporučuje.
Kde odpoledne bývá kázaní (v německých krajinách Uelbergspredigten), není dovoleno jednotlivé díly téhož pře-