1895, Ročník XXII,

YRI I1Lc
ČASOPIS
Pro katolickou 11udU11 posv~t1iou
v Čechách, na Moravě a ve Slezsku,
zároveň
Majitel, vydavatel a reda-ktor:
F. J. LEHNER.	Číslo 6,

~IÍllllllllllllllllllllllllllllllllllllllllllllllllll IIIII IIIIÍIIIIIÍIIIIIIIIIIIII11111 III1111flIIIIIIIIIIIillllllllllllllllllllllllllllllllllllflllllllllllllllllllllllllllllllllll IIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIII IIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIÍIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIÍÍIIÍIiI
Museum království Ceského

chová ve svém hudebním oddělení přes 3600 skladeb, většinou to domácích mistrů nové době náležejících. Jsou to samé dary spanilomyslných příznivců našeho vlasteneckého ústavu a mezi nimi nacházejí se také vzácná díla rukopisná, jako zejména skoro všecky skladby veleplodného Tomáška, pak Vitáskovy, Rybovy a jiných mistrů.
Rozhlédneme-li se však po širém poli hudební činnosti a plodnosti našeho národa též do minulých věků, kdy jména: Černohorský, Brixi, Mysliveček, Benda, Tůma a jiní jako hvězdy první velikosti zářila, musíme toho litovati velice, že naše museum, jehož účel přece jest, historicko-umělecké památky sbírati a uchovávati, docela postrádá plodů našich hudebních mistrů minulých století.

Nedá se ani mysliti, že by se díla těchto mistrů nebyla zachovala zejména v kostelních archivecli našich měst, zvláště pak tam, kde ještě do nedávna literácké spolky chrámovou hudbu pěstovaly. Poněvadž však novějšího času instrumentální hudba z našich kůrů ustupuje a talc mnohá skladba leckdes po-hozena již i v plísni zetlívá, obracíme se tedy k vlastenecicému citu všechuěch, jimž zachování hudebních památek českých na srdci leží, nejpi-edněji však k ti-eledůstojnému duchovenstvu našemu jakož i lve všem pánům ředitelům kůrů, aby všechny cenné skladby starší doby, pokud a kde mohou, věnováním jich našemu museu zachovati ráčili. Výlohy, které by zasláním nebo jinak při tom vzrostly,_ zapraví ochotně Museum království Ceského.

Vrchnopastýřská nařízení ohudbě církevní.

V minulém čísle uveřejnil »Cyrill« dekret sv, kongregace ritů italským biskupům rozeslaný, v němž vysloveny jsou hlavní zásady, kterými dlužno říditi se hudbě církevní za příčinou papežského dekretu »Quod s. Augustinus« vydaného 7. července 1894. Následkem rozkazu daného vydali již někteří arcipastýřové určité předpisy pro jednotlivé

diecése, které každého Cyrillistu potěší, jelikož z nich poznává, že vznešené dílo, na němž v diecésích českých a moravských již tictí decennium s výsledlcem zdárným se pracuje, moudrou péčí svatého Otce, Lva XIII., nyní z na-řízení sv. kongregace ritů i v, diecésích italských tíznže směrem bráti se bude. Římské dekrety a nařízení biskupská