— 35 —

chorál, jaký máme zejména v knihách sv. Stolicí schválených. Co se pak ostatních odvětví hudebních týká, především vrak hry na varhany, nebudou ukládati klerikům povinností žádných z té jediné příčiny, aby nebyli zdržováni ve vážnějším studiu, jemuž piný zřetel věnovati musí. Jestli ovšem někteří z nich jsou skutečně v oboru tomto již vzděláni anebo jeví-li k němu obzvláštní náklonnost, zajisté jim dovolí, aby se vzdělávali a zdokonalovali dále.
III. Nejdůst. biskupové budou se pečlivě o to starati, aby jejich farářové a pi-edstavení církevní nepřipouštěli nikdy skladeb takových, které by předpisům tohoto nai-ízení odporovaly. U neposluš-

ných volno použiti i trestů kanonických, jalo rozvaha a moudrost káže.
IV. S uveřejněním uvedeného nai-ízení a sdělením jeho s nejdiistojnějšími biskupy italskými zrušují se veškeré dřívější výnosy o témž p~edmětu vydané.
Ku zprávě podepsaného lcardinálapraefekta sv. kongregace ritů určil Jeho Svatost papež Lev XIII. uvedená nařízení ve všech částech schváliti a po-tvrditi, a uveřejnění jejich naříditi.
Dne 6. července 1894
Kajetan Alois Masella,
kardinál-praefekt.
Alois Tripepi,
sekretái.

Obecná Jednota Cyrillská.
A. VÝROČNÍ ZPRÁVY ZA ROK 1894. Čechy.
Diecése Králové-Hradecká.

YltéjOvos. Cinnost jednoty, jejíi účelem jest zvelebení služeb I3ožích posvátným zpěvem církev-ním, neochabla ani v roce minulém, ba v ohledu mnohém pokročila o krok ku piedu. Vše, co diíve na závadu se stavělo, jest jii uklizeno, a kdyby sbor pěvců stálými silami mohl býti dopiněn, byl by zdar úpiný zajištěn.
Před službami Božími zpívány byly dle doby církevní písně ze sv.-Janského kancionálu. Po mši svaté tolikéž se za průvodu varhan zpívá, dokud všechen lid z kostela nevyjde. Chorální »Aspergesa i »Vidi aquama zpívá všechen lid jii bez průvodu.
Chorální »Missa solemnibusa zpívána byla čtyřikráte s Introitem, Gradualem, Offertoriem a Communio dle Graduale P.omanum.
Nově nacvičena byla Missa »Cuniberta od Rampise, čtyřhlasně. S průvodem hudby dávány byly po dvakráte mše.
Při velkých sluibách Božich zpívalo se »Pange linguaa čtyihlasně, jindy chorální nebo písně k sv. požehnání z kancionálu sv.-Janského. Yii odpoledních službách Božích pěje všechen lid nešpory z kancionálu sv,-Janského; jest totiž zvláštní otisk nešpor mezi lidem hojně rozšířen a tím záliba ve zpívání nešpor vzrůstá.
Knihovna spolková malá jest dosud, ač kostel náš jest poiehnán hojným jměním. Kromě několika ročniků »Cyrillaa, jei daroval vdp. Jan Hejtmánek, farám a konsistoriální rada, a ze jmění kostelního

zakoupeného Graduale, nemá kůr jiných pomůcek, a tu třeba vše potřebné z daleka sháněti. Nutným pro nás jest průvod varhan ku Graduale od Hanische.
Členů čítá jednota zo, ze kterých jest činných pouze t r ; leč netřeba toho litovati. Lépe méně zpěváků, jen když jsou pevni, vytrvalí a pro zpěv posvátný nadšení.
llle práce vykonané v roce minulém a docíleného výsledku možno doufati, ie zpěv dosud namáhavě nacvičený nezanikne, ale v piištím roce i lepšího rozkvětu dospěje.
Jos. Kovanda,
říd. učitel a ředitel kůru.
POtštýn. Poclávaje výroční zprávu o činnosti farní jednoty zdejší dovoluji si sděliti: Vedle skladeb dříve nacvičených provozováno bylo roku minulého nově nacvičené »Ecce sacerdos magnusa od Foerstera a studuje se nyní mše »Panis angelicusa od Kěnnena. Na chorál gregorianský dosud nedošlo. Pěvecký sbor čitá pravidelně 5 sopránů, 3 alty, 2 tenory a z bassy, a koná zkoušky v neděli odpoledne od 3 do ˘ hodin za vedení ředitele kůru a řídícího učitele pana Františka Růiičky, jenž spolu jest předsedou jednoty. Vybrané žáky ze druhé a třetí ti-ídy cvičí ve zpěvu podle Chlumovy pěvecké školy dvakráte týdně nižepsaný.
Ku zpěvu obecnému používá se písní v diecési nejobvyklejších. Sboru literátského zde nestává a